МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ
Глухівський національний педагогічний університет імені Олександра Довженка

Кафедра іноземних мов та методики викладання

МАГІСТЕРСЬКА  РОБОТА

ФУНКЦІОНУВАННЯ ПРИКМЕТНИКІВ ЛСП РОЗМІРУ В АНГЛОМОВНОМУ ХУДОЖНЬОМУ ДИСКУРСІ

Виконала: 
студентка 62-2А групи
Спеціальності:
014 Середня освіта  
Предметної спеціальності:
014.02 Середня освіта (Мова і література (Англійська)) 
Тарасюк Анастасія Едуардівна

Науковий керівник:
кандидат педагогічних наук, доцент 
Мілютіна Ольга Костянтинівна
Дата захисту: «__» грудня 2019 р. 
Національна оцінка ________________
Кількість балів: ___________________
Оцінка ECTS _____________________ 

Глухів 2019
ЗМІСТ
ВСТУП											  3 
РОЗДІЛ 1. ТЕОРЕТИЧНІ ПЕРЕДУМОВИ ВИВЧЕННЯ ЛЕКСИКО-СЕМАНТИЧНОГО ПОЛЯ РОЗМІРУ В АНГЛІЙСЬКІЙ МОВІ                           8
1.1.	Розмір як лінгвістичне поняття            				            8
1.2. Теорія лексико-семантичного поля 					          14
Висновки до першого розділу						          28
РОЗДІЛ 2. СТРУКТУРА І ФУНКЦІОНУВАННЯ ЛЕКСИКО-СЕМАНТИЧНОГО ПОЛЯ ПРИКМЕТНИКІВ ФІЗИЧНОГО РОЗМІРУ В АНГЛОМОВНОМУ ХУДОЖНЬОМУ ДИСКУРСІ 				          31 
2.1. Структурно-семантичний аналіз лексико-семантичного поля прикметників фізичного розміру                                                                           31
2.2. Синтагматичні відношення прикметників із значенням фізичного розміру з іменниками 									          49
Висновки до другого розділу							          66
ВИСНОВКИ									          69
СПИСОК ВИКОРИСТАНИХ ДЖЕРЕЛ					          72
ДОДАТКИ										          78

ВСТУП
Актуальність дослідження. Характерною особливістю сучасного наукового знання є системно-структурний підхід до явищ об’єктивного світу. Системність лексико-семантичного рівня мови виражається у взаємодії різноманітних мікросистем (або лексико-семантичних парадигм) – семантичних полів, лексико-семантичних груп, синонімічних рядів тощо. Системні зв’язки та відношення, які об’єктивно існують у мові, простежуються на рівні парадигматичних і синтагматичних відношень, що тісно пов’язані між собою, тому їх необхідно вивчати у нерозривному взаємозв’язку. Ось чому в наукових розвідках, присвячених дослідженню лексичних мікросистем, вдало вирізняються розділи, в яких аналізуються сполучувальні властивості лексичних одиниць. Виділення та аналіз різних лексичних мікросистем, на думку більшості лінгвістів, є важливим і перспективним напрямом семасіологічних досліджень, який дозволить поступово здійснити всебічний огляд організації словникового складу мови і, отже, допоможе розв’язати проблему систематизації лексики. 
Основоположником системного підходу до вивчення лексики вважають німецького вченого Й. Тріра. Його ідеї знайшли свій розвиток у працях Л.Вайсгербера ,  Г. Остгофа, Г. Штербера, Г. Іпсена, В. Порціга, Е. Оскара, О. Духачека, В. Виноградова  та інших.
Слід зазначити, що й сьогодні лексичне значення слова є предметом наукових суперечок. Це зумовлено тим, що воно визначається не лише його відповідністю поняттю, яке передається певним словом, а й залежністю від особливостей частин мови, граматичної категорії, до якої належить, уживання, конкретних лексичних зв’язків з іншими словами, семантичного відношення з синонімами, стилістичного забарвлення слова тощо. Як відомо, слова у мові не існують ізольовано, а об’єднані за спільністю значень у групи, мікросистеми. Кожне слово у своїй групі має певне місце, і його значеннєвість визначається цим місцем. Проблема системності у лінгвістиці не є достатньо вивченою і потребує подальшої розробки.
У зв’язку з цим доцільним, на нашу думку, є дослідження лексичної семантики прикметників розміру в сучасній англійській мові. 
Поняття розміру відіграє в житті людини важливу роль, а зміни в складі та семантиці лексичних одиниць, які розкривають це поняття в тій чи тій мові в процесі її розвитку, викликають безумовний інтерес. Отже, вибір теми нашого дослідження «Функціонування прикметників ЛСП розміру в англомовному художньому дискурсі» є на сьогодні актуальним і зумовлений потребою комплексного вивчення прикметників розміру у різних сферах людської діяльності.
Мета дослідження полягає у з’ясуванні структури лексико-семантичного поля  прикметників фізичного розміру та його функціонування в англійській мові.
Поставлена мета передбачає вирішення таких завдань дослідження:
1) проаналізувати поняття лексико-семантичного поля, його структуру та особливості;
2) розглянути поняття розмір як лінгвістичне явище;
3) провести структурно-семантичний аналіз лексико-семантичного поля прикметників фізичного розміру;
4) з’ясувати особливості вживання прикметників зі значенням фізичного розміру у художніх текстах та визначити їх парадигматичні відношення й синтагматичні зв’язки з іменниками.
Об’єктом дослідження є прикметники на позначення розміру в англійській мові.
Предметом дослідження є семантика і особливості функціонування прикметників зі значенням фізичного розміру в англомовному художньому дискурсі.
Для розв’язання поставлених завдань ми використовували такі методи:
загальнонаукові (аналіз, синтез, індукція, дедукція, метод суцільної вибірки) були використані для відбору й аналізу фактичного матеріалу, для виявлення сутності та особливостей поняття лексико-семантичного поля розміру, порівняння й узагальнення даних з проблеми дослідження та викладу основних його положень; метод термінологічного аналізу для визначення базових понять дослідження; метод кількісних підрахунків та описовий метод використано для з’ясування структурних, семантичних та функціональних властивостей досліджуваних мовних одиниць; методи компонентного та контекстуального аналізу застосовано для інвентаризації лексико-семантичного поля та уточнення семантичної структури досліджуваних прикметників.
Джерельна база дослідження складається з монографій і наукових публікацій вітчизняних та зарубіжних лінгвістів (Д. Герартса, І. Ґріль, С. Денисової, Н. Дідух, О.Селіванової, А.Уфімцевої); матеріалів всеукраїнських і міжнародних конференцій, наукових праць (дисертацій, авторефератів) українських та зарубіжних науковців (В. Архелюк, О. Лех, О.Соловйової, О.Хавкіної); вітчизняних та зарубіжних словників, довідників, енциклопедичних видань; інформаційних ресурсів мережі Інтернет. 
Для роботи над практичною частиною дослідження нами було обрано художні твори Оскара Уайльда  „Портрет Доріана Грея“ (“The Picture of Dorian Grey”), Джонатана Свіфта „Пригоди Гуллівера“ (“Gulliver’s Travels”) та Шарлотти Бронте „Джейн Ейр“ (“Jane Eyre”). 
Наукова новизна роботи полягає у тому, що в ній уперше:
-	проаналізовано семантичні та кількісні характеристики прикметників фізичного розміру на матеріалі художніх творів англійських письменників;
-	здійснено спробу власної класифікації прикметників фізичного розміру з виявленням закономірностей їх сполучуваності з іменниками;
-	побудовано модель лексико-семантичного поля прикметників фізичного розміру в англійській мові;
-	з’ясовано особливості вживання прикметників зі значенням фізичного розміру в англомовному художньому дискурсі та визначено їх парадигматичні відношення й синтагматичні зв’язки з іменниками.
Практична значущість. Робота містить результати дослідження лексико-семантичної групи прикметників фізичного розміру, які можна використовувати в практиці викладання англійської мови як у школі, так і у ЗВО, у курсах лекцій з лексикології англійської мови та загального мовознавства, перекладацькій практиці, при виконанні курсових та дипломних робіт, складанні довідників сполучуваності прикметників англійської мови, а також у процесі навчання іншомовному спілкуванню.
Апробація результатів дослідження відбулась на Всеукраїнській студентській науково-практичній Інтернет-конференції «Сучасні філологічні дослідження: традиції та інновації»‚ Умань‚ 2019; на звітній науково-практичній конференції студентів Глухівського національного педагогічного університету імені Олександра Довженка «Актуальні проблеми сучасної науки і наукових досліджень», Глухів, 2019; на IX Міжнародній інтернет-конференції молодих учених і студентів «Глухівські наукові читання – 2019», Глухів, 2019; на засіданнях кафедри іноземних мов та методики викладання Глухівського національного педагогічного університету імені Олександра Довженка.
Публікації: 
1.	Тарасюк А. Лексико-семантичне поле як структурний компонент лексичної системи мови.. Збірник наукових праць студентів та молодих учених (За матеріалами Всеукраїнської студентської науково-практичної Інтернет-конференції «Сучасні філологічні дослідження: традиції та інновації»‚ 28 березня 2019 р.). Умань: Візаві‚ 2019 р. с. 289 -293.
2.	Тарасюк А. Е. Синтагматичні відношення прикметників зі значенням фізичного розміру з іменниками. Глухівські наукові читання – 2019. Актуальні питання суспільних та гуманітарних наук : матеріали ІХ науково-практичної інтернет-конференції молодих учених і студентів з міжнародною участю, 25-29 листопада 2019 року. – Глухів, 2019. С.153-155. URL : http://new.gnpu.edu.ua/uk/nauka/naukove-tovarystvo-studentiv-aspirantiv-doktorantiv-tamolodykh-vchenykh.html
Структура роботи. Робота складається зі вступу, двох розділів, висновків до кожного розділу, загальних висновків, списку використаних джерел (усього 70 найменувань, з них – 13 англійською мовою). Текст роботи доповнюють 2 таблиці, 3 рисунки та 3 додатки. Загальний обсяг роботи 113 сторінок, основний текст займає 71 сторінку.

РОЗДІЛ 1. ТЕОРЕТИЧНІ ПЕРЕДУМОВИ ВИВЧЕННЯ ЛЕКСИКО-СЕМАНТИЧНОГО ПОЛЯ РОЗМІРУ В АНГЛІЙСЬКІЙ МОВІ

1.1. Розмір як лінгвістичне поняття

У сприйманні інформації задіяні всі зовнішні органи чуття – зір, слух, дотик, нюх, смак, але процес видозмінюється залежно від обсягу інформації, що поступає через канали окремих підсистем у свідомість людини [33, c. 503]. З цього погляду уже аксіомою є теза про визначальну роль візуальної діяльності у формуванні об’єктивної картини світу. Зір є  головним джерелом інформації про довкілля, він дає людині змогу зафіксувати навколишній світ у динамічному прояві й визначити життєво важливі чинники на рівні безпечний/небезпечний. З-посеред інших сенсорних рецепторів зір виділяється високою кількістю  параметрів  сприйняття:  охоплення  ситуації як  статичної картини, виділення окремих об’єктів і їх характеристика, фіксація  траєкторії  руху тощо, що спричинює різноманітні засоби і форми їх об’єктивації на мовному рівні. Візуально фіксується, насамперед, одна з основних форм існування матерії – простір [39, c. 153]. Категорія «простір» реалізується в підкатегоріях «розмір», «об’єм», «локація». Отже, розмір є однією з фундаментальних якостей простору. Люди різних національностей завжди усвідомлювали різницю у розмірах осіб та предметів і відчували потребу передати її у своєму мовленні. З’являлися відповідні лексичні одиниці, які були покликані якнайточніше  пояснити розмір кого- або  чого-небудь. Отже, мовні  одиниці зі значенням величини є, на думку О. Хавкіної, однією з найдавніших лексичних груп будь-якої мови [57, c. 154].  
Оскільки поняття розміру характеризує явища та предмети реальної дійсності, воно стало об’єктом дослідження багатьох лінгвістів (В. Архелюк, Н. Дідух, О. Лех, Н. Парасіна, М. Петришин,  О. Соловйової та ін.). Так, М. Петришин вважає прикметники розміру широко вживаними та надзвичайно багатими синонімами словами, що завжди цікавили мовознавців [40, c.146].
Вивчаючи літературні джерела, присвячені аналізу прикметників розміру, ми дійшли висновку, що вони відрізняються між собою різним розумінням мети та завдань, напрямом та методикою дослідження. Дослідження проводились не лише в різних аспектах, але й на матеріалі різних мов. Оскільки номінативи розміру, як зазначає О. Соловйова, належать до одного з найдавніших прошарків лексики і за тривалий історичний період вийшли за первинні функціональні  межі опрацювання [47, c. 154], увага лінгвістів була зосереджена на різноманітних властивостях параметричних прикметників як у плані синхронії, так і в діахронії [49]. 
У контексті нашого дослідження розміру як лінгвістичного явища на сучасному етапі розвитку англійської мови, цікавими є погляди різних вчених на визначення цього поняття. 
Українська лінгвістка В. В. Архелюк вважає, що розмір серед інших значень прикметників є найбільш уживаним і, мабуть, найбільш значущим, тому що відображає одну з рис та ознак речей матеріального світу – їх існування у просторі. Поняття розміру відіграє у житті людини суттєву роль, а зміни в складі та семантиці лексичних одиниць, які розкривають це поняття у тій чи іншій мові в процесі її розвитку, викликають безумовний інтерес [4, c. 19]. 
На думку О. Соловйової, поняття розміру належить до числа найважливіших категорій буття, оскільки є фундаментальною якістю простору. З ним стикалися в повсякденному житті ще первісні люди, оцінюючи розміри предметів, що їх оточували, тварин, на яких вони полювали тощо [49, c. 222].
В англомовному тлумачному словнику The Free Dictionary by Farlex поняття розміру тлумачиться як: 1) фізична величина, пропорції або ступінь (a wolf is about the size of a large dog); 2) будь-яка серія задекларованих мір величини, якими вимірюють одяг, взуття тощо (she takes size 4 shoes); 3) реальний стан справ (That's about the size of the situation); 4) відносна кількість або число щодо населення чи змісту (What size is Cleveland?) 5) фактичні умови, обставини або стан справи (That's about the size of it) [53].
В Академічному тлумачному словнику української мови (1970—1980) зафіксовано такі значення цієї лексеми: 1) величина, обсяг чого-небудь в одному або в кількох вимірах; 2) номер, що вказує на величину якого-небудь одягу, взуття; 3) величина грошової оплати або винагороди за що-небудь; 4) величина, масштаб якого-небудь явища; сила, міра вияву чого-небудь; 5) літ. регулярно повторювана комбінація тих або інших елементів фонетичної будови мови, яка служить одиницею визначення віршового ритму; 6) муз. конкретне вираження того чи іншого музичного метра в певних ритмічних одиницях; кількість долей певної довжини, що утворюють такт; 7) заст. частина зернового хліба, яку залишали мірошникові за помел, мірчук [1].
Отже, лексема «розмір» – багатозначна. Як відомо, слова у лексико-семантичному полі взаємодіють: відштовхуються або зближуються, тому їх часто поділяють на мікрополя й лексико-семантичні групи. Варто наголосити на тому, що багатозначні слова можуть відноситися до декількох полів в залежності від того чи іншого значення. Ураховуючи це, ми спробуємо детально розглянути структуру досліджуваного поля.
Семантичну структуру вихідних лексем лексико-семантичної групи із семантикою розміру характеризують такі особливості:
• розгалуженість семантики (2-13 лексико-семантичних варіантів);
• наявність семи «розмір» в цих словах;
• вторинні лексико-семантичні варіанти виражають в основному кількісну та якісну характеристику [14, c. 160]. 
Проаналізувавши значення розміру у словниках, ми виділили  5 основних лексико-семантичних варіантів (окремих мікрополів) (див. рис. 1.1.).

Розмір

Рис. 1.1. Лексико-семантичне поле розміру в сучасній англійській мові

Варто зазначити, що Мікрополе 1 є найбільшим. Воно складається з багатьох лексем, які характеризують розмір як величину. 
Під час дослідження нами було встановлено, що лексеми, які входять до   Мікрополя 1, можуть мати різний смисловий відтінок. Це дало підстави для виокремлення кількох лексико-семантичних груп із значенням розміру величини або обсягу чого-небудь:
1) фізичний розмір;
2) розмір за віком;
3) розмір за силою, ступенем, інтенсивністю;
4) розмір за числом;
5) розмір за тривалістю;
6) розмір за цінністю;
7) розмір за значенням і важливістю, об’ємом.
У ході подальшого аналізу було встановлено таку закономірність: лексеми цього мікрополя описують в основному параметричні значення, які у свою чергу розкривають значення таких лексем: великий (big) та малий (small). Ці макросеми,  на думку О. Соловйової, доцільно класифікувати за фізичними ознаками висоти, довжини, ширини, глибини,  оскільки, як вважає дослідниця, окрім загального розміру, якому відповідають прикметники із двома основними семами  „великий“ або  „малий“, існує  можливість описати фізичний розмір предмета за одним із параметрів, виділяючи певну поодиноку характеристику предмета, а саме: висоту, глибину, ширину, довжину. Цим значенням відповідають такі антонімічні пари прикметників: високий – низький, глибокий – мілкий, широкий – вузький , довгий – короткий [47, с. 150]. 
Мікрополе 2 за кількісним складом є набагато меншим і складається лише з лексем, які пов’язані з величиною грошової оплати. Грошова система — це визначена державою форма організації грошового обігу, що історично склалася й регулюється законами цієї держави. Її основу становить сукупність економічних відносин та інститутів, які забезпечують її функціонування. Кожна промислово розвинена країна має власну грошову систему, яку розвиває й вдосконалює для розвитку національної економіки. Усі нині діючі грошові системи мають багато спільних ознак та включають такі елементи:
–	грошову одиницю;
–	види державних грошових знаків;
–	масштаб цін;
–	валютний курс [10].
До основних валют світу відносять: американський долар (USD) або долар США, який на сьогодні є найважливішою валютою світу та універсальним засобом оцінки будь-якої іншої валюти, яка торгується на FOREX; євро (EUR), який був створений для того, щоб стати провідною валютою Євросоюзу. Як і долар США, присутність євро на міжнародному ринку забезпечується завдяки Європейському Валютному Союзу; англійський фунт стерлінгів (GBP), який до кінця другої світової війни фунт залишався світовою опорною валютою і нині є національною валютою Англії [38]. 
До Мікрополя 3 входять лексеми, що позначають розмір як величину, масштаб якого-небудь явища. До такої групи слів переважно належать абстрактні величини, які вказують на всеохоплюючість або навпаки вузькість питання, стихійного лиха, почуттів та емоцій тощо, наприклад, great love – велике кохання, big sorrow – велике горе.
Мікрополя 4 і 5 складаються з невеликої кількості лексем, тому вони не мають такої розчленованої структури, як вищеописані мікрополя. Так, наприклад, до Мікрополя 4 із значенням розмір як комбінація елементів будови входять такі значення: amphibrach – амфібрахій, anapaest – анапест, trochee – хорей, dactyl – дактиль, paeon – пеон та інші. Мікрополе 5 – розмір як музичний метр включає до свого складу такі лексеми: альт – alto, алітерація – alliteration, двотактний – duple, кантата – cantata, туш – touch, симфонія – symphony та інші.
Оскільки найбільш уживаною групою слів на позначення розміру є прикметники, то у нашому дослідженні функціонує лексико-семантичне поле прикметників на позначення фізичного розміру, а тому важливим етапом роботи є дослідження семантики слів обраної групи.
Запропонований нами поділ слів розміру не обмежується п’ятьма мікрогрупами, до яких включено усі частини мови. На думку Ольги Соловйової, найбільшою за кількістю слів цієї лексико-семантичної групи є прикметники розміру. Вона ділить їх на 19 семантичних сегментів, які вичленовує за допомогою контекстуальних наборів іменників, з якими можуть сполучатися прикметники розміру. До виділених семантичних сегментів учена відносить: 
1) «розмір – кількість» (за кількістю складників); 
2) „розмір – тривалість” (за часовою тривалістю); 
3) розмір за інтенсивністю звучання; 
4) розмір за інтенсивністю явищ природи; 
5) розмір за інтенсивністю почуттів та емоцій; 
6) розмір за ступенем яскравості; 
7) розмір про абстрактні поняття; 
8) розмір за загальним розміром конкретного предмета; 
9) розмір за зайнятою площею; 
10) розмір за просторовими показниками; 
11) розмір за розміром складників; 
12) розмір за матеріальною цінністю; 
13) розмір за соціальним статусом; 
14) розмір за вміннями та навичками; 
15) розмір за інтенсивністю запаху; 
16) розмір за віком; 
17) „розмір – дорогий, позитивна оцінка”; 
18) „розмір – жалюгідний, негативна оцінка”; 
19) розмір за докладеними фізичними зусиллями [46, c. 283].
Отже, проаналізувавши численні дослідження розміру як лінгвістичного поняття, ми прийшли до висновку, що розмір є однією з фундаментальних якостей простору; серед інших значень прикметників розмір є найбільш уживаним і, мабуть, найбільш значущим тому що відображає одну з рис та ознак речей матеріального світу – їх існування у просторі; ця лексема багатозначна; семантичну структуру вихідних лексем лексико-семантичного поля із семантикою розміру характеризують розгалуженість семантики, наявність семи „розмір” в цих словах, вторинні лексико-семантичні варіанти виражають в основному кількісну та якісну характеристику.

1.2. Теорія лексико-семантичного поля

Мова є самодостатньою системою. Як живий організм, мова розвивається і вдосконалюється відповідно до потреб суспільства, яке вона обслуговує. Складність розуміння будь-якої мови полягає у тому, що її вживання у процесі спілкування кардинально відрізняється від її дослідження. 
Усі слова у семантичному розвитку орієнтуються та мають тісний зв'язок зі своїми системно пов’язаними партнерами (синонімами та антонімами). Якщо системність фонологічного і граматичного рівнів у мовознавців не викликає сумнівів, то щодо системності лексики їхні погляди багато в чому не збігаються. Так, французький мовознавець А. Мартіне стверджував, що лексика несистемна [36]. О. Потебня на межі ХІХ – ХХ століть писав про закономірності семантичних зв’язків між мовними одиницями і системний характер лексики. Проблеми системної організації лексичного складу та семантики стали об’єктом широкого дослідження у працях вітчизняних і зарубіжних мовознавців ХХ – ХХІ ст.: Ю. Апресяна, І. Багмут, Л. Бистрової, Л. Вайсгербера, А. Вежбицької, З. Вердієвої, В. Гака, С. Денисової, Н. Дідух, Ю.  Караулова, І. Кобзевої, М. Кочергана, А. Кузнецової, В. Левицького, О. Лех, О. Огуя, З. Попової, В. Порцига, О. Селіванової, О. Смирницького, Й. Стерніна, Й. Тріра, А. Уфімцевої, О. Хавкіної,  Г. Щура, та інших. Завдяки їх дослідженням, загальноприйнятим твердженням є те, що лексико-семантичною мовною системою вважається сукупність перехрещених парадигматичних угрупувань різного рівня абстрагування та виділення із властивими їм семантичними відношеннями, що відповідають дійсності, відображеній у свідомості мовців [3, с. 18]. Дослідження відношень у межах таких угруповувань є актуальним питанням у сучасній лінгвістиці, оскільки саме наявність відношень між елементами групи є тим, що робить цю групу системою, а не певним набором об’єктів. 
Відомий український мовознавець М. Кочерган вважає лексико-семантичну систему однією з найскладніших мовних систем, що зумовлено багатовимірністю її структури, неоднорідністю її одиниць, різноманітністю відображених у них відношень і відкритістю для постійного поповнення новими одиницями (словами та значеннями). Своєрідність її також у тому, що вона, на відміну від інших мовних систем (фонологічної і граматичної), безпосередньо пов’язана з об’єктивною дійсністю, віддзеркаленням якої вона є [24, c. 262]. 
Російська дослідниця А. Кузнєцова лексико-семантичну систему трактує як організовану множину взаємопов’язаних елементів. З її точки зору, реальна система має такі три ознаки:
– множинність елементів;
– їх організованість;
– їх взаємопов’язаність [27, с.118]. 
На думку М. Кочергана, на системність лексики вказують й такі факти:
1) вивідність одних одиниць з інших одиниць тієї самої мови, тобто можливість тлумачення будь-якого слова мови іншими словами тієї ж мови: (мовознавство – наука про мову; учитися – засвоювати які-небудь знання, вивчати що-небудь);
2) можливість описати семантику слів за допомогою обмеженого числа елементів – семантично найбільш важливих слів, так званих елементарних слів (компонентний, семний аналіз) (йти – переміщуватися, земля (ноги), в одному напрямку; ходити – переміщуватися, земля (ноги), в різних напрямках; бігти – переміщуватися, земля (ноги), в одному напрямку, швидко; летіти – переміщуватися, повітря (крила), в одному напрямку; плавати – переміщуватися (вода), в різних напрямках; марширувати – переміщуватися, земля (ноги), ритмічно тощо);
3) системність і впорядкованість об’єктивного світу, що відображений у лексиці  [23]. 
За М. Кочерганом, як і будь-яка інша, лексико-семантична система базується на відношеннях, найголовнішими серед яких є парадигматичні та синтагматичні [24, с. 264 – 265]. Як зазначає голландський дослідник Дірк Герартс, питання про співвіднесеність парадигматичної і синтагматичної ліній у лінгвістиці було актуальним ще за часів Соссюра. Парадигматична лінія була пов’язана з асоціаціями подібності. Синтагматична ж передбачала можливість лексичної одиниці об’єднуватись з іншими одиницями мови у єдине ціле. І сьогодні, на думку Д. Герартса, парадигматичні відношення представляють не пов’язані між собою відношення подібності, а синтагматичні є взаємопов’язаною сполучуваністю [63, с. 61].
Отже, синтагматичні зв’язки – це відношення одиниць, розташованих лінійно; здатність мовних елементів поєднуватися [52]. Синтагматичні відношення називають горизонтальними, оскільки вони завжди реалізуються між одиницями, які розташовано одна за одною [24, c. 264 – 265]. М. Кронгауз позначає синтагматичні відношення як «відношення між знаками, які виникають як результат їхнього комбінування» [25, c. 182]. Терміни «синтагматичний» та «синтагматика» походять з давньогрецької мови, в якій іменник «синтагма» мав значення «поєднання», отже, синтагма – це послідовність декількох слів або мовних одиниць, поєднаних між собою, тобто пов’язаних синтагматичними відношеннями. Учений наголошує, що «на відміну від парадигматичних відношень синтагматичні відношення не передбачають ані подібності, ані відмінності знаків» [25, с. 183].
Парадигматичні відношення в лексико-семантичній системі – це відношення між словами і групами слів на основі спільності або протилежності їх значень. Слова, як і фонеми, морфеми, конструкції, знаходяться між собою в різних опозиціях і об'єднуються в різноманітні парадигми. Найбільшим парадигматичним об'єднанням, на думку відомого українського лінгвіста В. Левицького, є лексико-семантичне поле [30, c. 48].
«Поле», як лінгвістичне явище, протягом останніх десятиліть перебуває у центрі уваги мовознавців. У лінгвістику цей термін увів Г. Іпсен у 1924 р., але Й. Трір у своїх роботах з лексичної семантики використовував ідею «поля» ще у 1923 р. Мовним полем він називає групу споріднених смислів та смислову сферу. Й. Трір стверджує, що слова можуть мати зовсім інші значення завдяки їх зв’язкам з іншими словами в певному контексті. Розширення значення одного слова приводить до звуження значень сусідніх [63]. Мовознавець також виділяє понятійне і словесне поля. Під першим (понятійним) він розуміє структуру окремої понятійної сфери чи низки понять, які наявні у мовній свідомості, що не має в мові своєї, особливої, відповідної їй, зовнішньої форми виявлення. У понятійному полі слово виявляє значення тільки всередині цілого поля і завдяки цьому цілому. Друге (словесне поле), як вважає учений, утворене зі слова та понятійно споріднених з ним слів, що різною мірою підпорядковується замкненому понятійному комплексу, внутрішній поділ якого представлено у поділеній структурі словесного поля [63, с. 58].
Ґрунтуючись на дослідженнях Й. Тріра, вивчення лексики в аспекті польової організації традиційно здійснюється у двох напрямах:
1) ономасіологічному (від поняття);
2) семасіологічному (від слова).
Д. Герардс відзначає «відносно нестабільну термінологію» в галузі теорії поля. Він наголошує, що більшість дослідників вважають терміни «лексичне поле», «семантичне поле», «словесне поле» синонімами. Але не всі мовознавці погоджуються з такою точкою зору і розмежовують ці поняття [63, с. 60]. Так, Дж. Лайонз  розрізняє поняття «концептуальне поле»  і «лексичне поле». Під концептуальним полем він розуміє структуру концептів на семантичному рівні, тобто структуровану концептуальну сферу,а під лексичним – набір лексичних одиниць, що охоплює конкретне концептуальне поле [64, с. 253].
Українські та російські лінгвісти терміни «лексичне поле» та «семантичне поле» об’єднують в один – «лексико-семантичне поле» і дають такі його визначення:
-	семантико-парадигматичне утворення, що має певну автономність і специфічні ознаки організації: спільну частину у тлумаченні, ядерно-периферійну структуру, існування зон семантичного переходу  (С. Денисова) [13, c. 78].
-	парадигматичне об’єднання лексичних одиниць певної частини мови за спільністю інтегрального компонента, значення (О. Селіванова) [43, c. 281].
-	сукупність мовних одиниць, переважно лексичних, об’єднаних спільністю змісту, одним поняттям, функціональною подібністю позначуваних явищ (словник лінгвістичних термінів за редакцією С. Єрмоленко) [22, c. 131].
-	сукупність мовних одиниць, об’єднаних спільністю змісту (іноді навіть спільністю формальних показників), які відображають понятійний, предметний чи функціональний збіг позначених явищ (енциклопедичний словник «Мовознавство» за редакцією В. Н. Ярцевої) [7, c. 380].
Українська дослідниця Г.В. Межжеріна вважає, що вже «з початку своєї появи термін «поле» часто уживається недиференційовано і служить на позначення лексико-семантичних, лексико-граматичних, синтаксичних та інших об’єднань різних рівнів (лексико-семантична група, тематична група, гніздо слів, парадигма тощо)» [37]. А відома дослідниця лексичних систем А. А. Уфімцева зазначає, що термін «семантичне поле» наповнюють різним змістом в залежності від того, де і в чому той чи той дослідник знаходить найширший і найсвоєрідніший прояв «внутрішньої форми мови» [55]. І. М. Кобозева під семантичним полем розуміє сукупність мовних одиниць, які об’єднані спільним змістом і відображають понятійну, предметну чи функціональну подібність позначуваних явищ [20, с.99].
Ю. М. Караулов після аналізу значної кількості праць, присвячених вивченню польової семантики, приходить до висновку, що лінгвісти у своїх визначеннях семантичного поля враховують різні критерії: розглядають його як одиницю лексико-семантичної системи, приділяють першочергову увагу принципам його внутрішньої організації, досліджують його властивості [18].
Однак, не зважаючи на різноманітність підходів до вивчення польової організації мови, в науковій літературі склалося загальне уявлення про поле як про сукупність мовних одиниць, у переважній кількості випадків лексичних, пов’язаних понятійною спільністю [37].
Проаналізувавши наведені вище визначення, ми прийшли до висновку, що лексико-семантичне поле – це група слів, яка має спільні домінантні ознаки та відображає схожість певних явищ та предметів (colors: white, red, black, yellow, green etc.; languages: English, German, French, Russian, Ukrainian etc.). 
Ми погоджуємося з думкою І. М. Кобозевої, що основними ознаками семантичного поля є:
1)     наявність семантичних відношень між його складовими частинами;
2)     системний характер цих відношень;
3)     взаємозалежність та взаємообумовленість лексичних одиниць;
4)     відносна автономність поля;
5)     безперервність позначення його смислового простору;
6)     взаємозв’язок семантичних полів у межах всієї лексичної системи [20, с. 99].	
Лексико-семантичне поле має певну структуру, яка передбачає існування конкретних угрупувань елементів усередині більшості, пересічення відношень у структурі, накладання зв'язків і властивостей [33, c. 502]. Але вчені ще й досі не змогли дійти згоди щодо визначення загальноприйнятої структури лексико-семантичного поля. 
Так, на думку І. Багмут та В. Ярцевої, структурними елементами лексико-семантичного поля є:
– ядро, до складу якого входять назва (ім’я) поля, тісно пов’язане з нею видове ім’я, синоніми та родове ім’я, а також антоніми;
– периферія, що включає в себе слова, семеми яких перетинаються з ядерними словами за окремими семами [6], [7].
Іноді лінгвісти, крім ядра, виділяють також центр. Ядром називають «центр центру», а центр і ядро разом протиставляють периферії. Ядро поля, зазвичай, представлене родовою семою-компонентом, навколо якого розгортається поле. Для ядра характерні безознаковість, нейтральність, висока частота вживання. Оскільки ядро є лексичним вираженням смислів, або семантичних ознак, воно може замінити кожен із членів парадигми, будучи представником усієї парадигми. Периферія поля містить одиниці, найвіддаленіші за своїм значенням від ядра. Периферійні слова характеризуються найменшою частотністю. Вони деталізують та конкретизують основне значення поля [19].
Представником цієї когорти дослідників є  А. Уфімцева, яка центр поля виділяє в окремий структурний елемент і вважає, що він складається з одиниць, які мають інтегральне, загальне з ядром і суміжними одиницями диференційоване значення. Вона також зазначає, що периферійні одиниці групи можуть вступати в контакт з іншими семантичними полями, утворюючи лексико-семантичну безперервність мовної системи [55, с. 144]. (див. рис. 1. 2.)

Периферія

Центр

Ядро

Рис. № 1. 2. Структура лексико-семантичного поля (за А. Уфімцевою)

О. Лех у своїх дослідженнях лексико-семантичного поля як структурного компоненту, до основних структурних елементів (крім ядра, центру та периферії) додає фрагменти поля, що на її думку є вертикальною ядерною і центро-периферійною структурою, яка за своєю семантикою утворює окрему гіперо-гіпонімічну структуру однотипного чи різнотипного складу [32, с. 26].
Має право на існування і думка З. Попової, яка запропонувала дещо відмінну від попередніх структуру лексико-семантичного поля, а саме:
– ядро (високочастотні, стилістично і функціонально нейтральні одиниці, що відносяться до даного лексико-семантичного поля);
– ближню периферію (лексеми менш частотні, як правило, однозначні, конкретні за значенням, в мінімальному ступені залежать від контексту);
– дальню периферію (низькочастотні, багатозначні, можуть належати до інших лексико-семантичних полів одиниці, що мають зазвичай одну функціональну сему, семантично залежну від контексту) [41, c. 163].
Проаналізувавши наукову літературу, за основу нашого дослідження ми взяли структуру А.Уфімцевої, яку вважаємо доцільною для аналізу лексико-семантичного поля прикметників фізичного розміру в англійській мові.
Слід зазначити, що для поля характерна максимальна концентрація полеутворюючих ознак у ядрі і неповний набір при можливому послабленні їх інтенсивності на периферії. В якості ядерної лексеми певної лексичної групи, на роль імені поля можна обрати будь-яку лексему, що цікавить дослідника, проте, результати аналізу можуть бути обмеженими, якщо лексема підібрана невдало, якщо вона не володіє властивостями притягувати велику кількість лексем. Приналежність до ядра чи периферії прямо залежить від семантики слів, що визначає їх зміст та місце в лексико-семантичному полі [54, c. 192].
Між ядром та периферією відбувається розподіл функцій поля: одна частина функцій переходить на ядро, а інша – на периферію. Між ядерною та периферійною зонами відсутня чітка межа. В. Н. Ярцева вважає, що складові елементи поля можуть належати до ядра одного поля, і одночасно бути на периферії іншого поля [7]. Периферія поля складена з одиниць, що є найвіддаленішими за своїм значенням від ядра. Вони деталізують та конкретизують основне значення поля.
А. М. Кузнєцов запропонував такі неформальні критерії виділення ядра та периферії поля:
1)     слова, що відносяться до ядра, як правило, прості за своєю морфологічною структурою;
2)     ядерні лексеми володіють більш широкою комбінаторністю, що доведено рядом статистичних досліджень;
3)     ядерні лексеми є більш психологічно значимими;
4)     ялова-запозичення, зазвичай, відносяться до периферії, а не до центру;
5)     семантика ядерних слів є, як правило, ширшою, ніж семантика периферійних лексем [ 28, c. 77].
Отже, польовий принцип організації системи мови свідчить про обов’язкову наявність периферії у кожному полі. Як справедливо зазначає Й. Стернін, жодне мовне явище не може складатися лише з ядра, оскільки периферія є таким же повноправним елементом лексичного значення, як і ядро [51, c. 38].
Учені й досі сперечаються про розмежування понять лексико-семантичної системи, поля, груп та категорій, оскільки у минулому столітті і в радянському, і в зарубіжному мовознавстві широкомасштабні дослідження різних лексичних угрупувань проводились за відсутності належного теоретичного осмислення і чітко окреслених базових понять, наприклад, таких як лексико-семантичне поле (ЛСП), лексико-семантична група (ЛСГ), лексико-семантичний варіант (ЛСВ), синонімічний ряд тощо. Так, наприклад, Ф. Філін для позначення лексичних угрупувань, елементи яких пов'язані однорідними значеннями, використовував термін ЛСГ. Її різновидами він називав синонімічні ряди, антоніми і навіть лексичні групи з родо-видовими відношеннями [56]. А. Уфімцева, навпаки, розглядає всі три основні угрупування (ЛСП, ЛСГ, синонімічний ряд) як «рівноправні» види більших парадигматичних об'єднань у лексиці [55]. 
У сучасному мовознавстві також немає однозначного тлумачення поняття поля і принципів групування слів у ЛСП [6]. Відсутність чітких теоретичних установок приводить до того, що на практиці семасіологічних досліджень одні й ті ж угрупування слів можуть позначатися різними термінами: лексико-семантична група, синонімічний ряд, і лексико-семантичне поле. Складність класифікації лексичних угрупувань, як вважає Ю.Караулов, зумовлена головним чином термінологічною плутаниною [18]. На думку професора В. Левицького, справа не лише в термінології. По-перше, предмети і явища зовнішнього світу пов'язані один з одним складними, інколи пересічними відношеннями, і ці складні, багатообразні, об'єктивні зв'язки у зовнішньому світі проектуються на лексичну систему мови, розчленовують її на взаємопов'язані лексичні блоки. Причому, наголошує учений, різні типи об'єктів зовнішнього світу (ділянки «світу речей» і «світу ідей») без сумніву відрізняються конкретною специфікою своїх системних відношень, що значно ускладнює характер взаємозв'язків між лексемами, які «покривають» ці ділянки. По-друге, елементи лексичної системи мови пов'язані своїми, внутрішньомовними відношеннями, породженими конкретними умовами розвитку і функціонуванням мови. Обидві системи зв'язків (внутрішньомовна і зовнішньомовна), накладаючись одна на одну, взаємодіють, створюють у результаті сітку парадигматичних відношень між словами [31, с. 210].
Виділення лексико-семантичного поля з лексико-семантичної системи мови насамперед зумовлене сполучуваністю усіх слів [23, с. 211]. Лексико-семантичні поля є автономними і характеризуються зв'язком слів або їх значень, а також системним характером цих зв'язків. Ось чому кожне поле – це своєрідна мозаїка, де кожне слово має певне місце в лексико-семантичному просторі [54, с. 55].
Лексико-семантичне поле має ієрархічну будову, зокрема у його межах виділяють лексико-семантичні групи, які є, на думку З. Вердієвої, окремим випадком лексико-семантичної парадигми, яка об'єднує лексичні одиниці на основі ознаки інваріантності (див. додаток Б) лексико-семантична група, як парадигматичне угруповання лексичних одиниць, може існувати тільки як сукупність одиниць однієї і тієї ж частини мови [9].
П. Дудик трактує лексико-семантичну групу як групу повнозначних слів, своєрідну за лексичними, семантичними ознаками і за виконуваними стилістичними функціями [15]. 
Ми вважаємо лексико-семантичні групи складовими частинами лексико-семантичного поля та схильні до думки З. Попової, яка бачить відмінність між лексико-семантичним полем і лексико-семантичною групою в характері обумовленості зв'язків, які об'єднують ці елементи. Лексико-семантичні поля будуються на основі понятійного зв'язку; елементи лексико-семантичної групи, в свою чергу, об'єднуються внутрішньомовними відносинами [41, с. 32 – 33].
 Внутрішньомовні кореляції у середині лексико-семантичних систем обумовлені такими семантичними об'єднаннями як синоніми, антоніми, конверсиви, гіпоніми [31, с. 207]. Розглянемо їх більш детально. 
У мові вся лексика систематична, і синонімія та антонімія є одними з найважливіших проявів системних відносин у мові і мисленні. Слова і їхні значення існують не окремо один від одного, вони з'єднуються в нашій свідомості в різні групи, причому підставою для угруповання служить подібність або пряма протилежність за подібним значенням.
У тлумачному словнику лінгвістичних термінів Encyclopedia Britannica / Merriam Webster синоніми тлумачаться як два  або декілька слів або словосполучень, що мають однакове або схожі значення [62]. 
У іншому словнику літературознавчих термінів синоніми (грецьк. synonimos – однойменний) – слова, відмінні за звучанням, але однакові чи близькі за змістом. Вони складають синонімічне гніздо, в «центрі» якого міститься стилістично нейтральне слово, оточене іншими, з різними смисловими відтінками, оцінним та емоційним забарвленням [45].
У сучасному мовознавстві традиційним є поділ синонімів на абсолютні, семантичні, стилістичні, семантико-стилістичні, контекстуальні.
Абсолютні синоніми (інколи їх називають ще словами-дублетами або безвідносними синонімами) – це слова однакові за лексичним значенням, які розрізняють лише за звучанням. Інколи вони мають незначні відмінності, наприклад: «оплески» і «аплодисменти» означають: «Плескання в долоні на знак вітання кого-небудь або схвалення». Проте перше слово більш характерне для побутового вживання, а друге використовується в документах. Часто абсолютні синоніми утворюються внаслідок запозичення іншомовних слів, наприклад: орфографія / правопис).
Синоніми, які різняться елементами значень та емоційно-експресивним забарвленням і є характерними для певного стилю, називаються стилістичними: (fellow/ chap / lad / boy; говорити / балакати/ спікати).
Семантичні (ідеографічні, логічні) синоніми – стилістично-нейтральні слова, які  відрізняються одне від одного лише відтінками лексичного значення, наприклад: glance / look, снігопад / віхола.
Семантико-стилістичні синоніми розрізняють за додатковими відтінками лексичного значення, різною мірою вияву ознаки, різною інтенсивністю дії, рівнем емоційно-експресивного забарвлення, різним стилістичним використанням та різною сполучуваністю з іншими словами.
Контекстуальними синонімами слова стають тільки у певному контексті, що характерно, переважно, для художніх текстів [44], [45]. 
Поруч із синонімією існує антонімія. Антоніми – пари слів з протилежним значенням, які вживаються в художній літературі як лексична антитеза, зважаючи на їхню смислову бінарну опозицію (високий – низький, добрий – лихий, світлий – темний, верховина – долина). Вони широко застосовуються в усному мовленні, зафіксовані у фольклорі [35, с. 52].
У семантичному полі антоніми розташовуються на протилежних полюсах, а отже можуть бути двох видів:
1.	З проміжним ступенем вияву якостей, коли між двома антонімічними поняттями існує одне чи декілька слів, що є менш інтенсивно вираженими: hot – warm – cool – cold /гарячий – теплий – прохолодний – холодний.
2.	Без проміжних ступенів прояву якості: up – down / вгору – вниз [44].
Як і синоніми, антоніми бувають загальновживаними (постійними) і контекстуальними, які набувають антонімічного значення тільки у певному контексті: «Жива і скошена тече в мені трава» (А . Кичинський) [35 с. 52]. 
Об’єктом вивчення конверсії є конверсиви – утворення нової (похідної) основи з уже існуючої (вивідної) основи простим переосмисленням останньої, без будь-якої зміни її форми. При цьому похідна основа завжди належить до іншої частини мови, ніж вивідна, і відповідно набуває нових морфологічних і синтаксичних властивостей [21].
Є. Кубрякова підкреслює той факт, що особливість конверсії полягає не в розширенні і не в звуженні мотивуючої основи, а в її переосмисленні, в повороті основи та розгляді її під новим кутом зору [26, с. 291]. Вона визначає конверсію як спосіб словотворення без використання спеціальних словотвірних афіксів, тобто при конверсії основа деривації та її результат матеріально тотожні, їх не можна розрізнити, наприклад: a credit – to credit, to pay – a pay, to finance – a finance.
Ще одним видом кореляції у семантичному полі І. М. Кобозева вважає гіпогіперонімічний, або родо-видовий, зв'язок, який показує відносини загального родового поняття зі словами, що позначають часткові відгалуження цього поняття [20, с.101]. Слово, що позначає більш загальне поняття у цьому виді кореляції називають гіперонімом, а гіпонім – це слово з вужчим значенням, яке називає предмет (властивість, ознака) як елемент класу (множини) ) [20, c. 101] (наприклад, слово bulldog – гіпонім до слова dog, а animal є його гіперонімом).
У нашому дослідженні ми акцентуємо увагу на антонімічних та синонімічних відношеннях прикметників розміру в англійській мові.
Отже, як бачимо, слова утворюють лексико-семантичну систему мови, яка, в свою чергу, об’єднує в себе лексико-семантичні поля та лексико-семантичні групи. Виокремлення та поділ на структурні елементи слів лексико-семантичного поля є складною процедурою, адже межі між окремим ядром та окремими зонами периферії є нечіткою, оскільки конституанти поля можуть належати до ядра одного поля і до периферії іншого поля і навпаки [41, с. 5 – 6].
Проаналізована нами наукова література дає можливість розглянути поняття «розмір» як окреме лексико-семантичне поле, з’ясувати семантику деяких фрагментів, структурні елементи та особливості досліджуваного питання. 

Висновки до першого розділу

У першому розділі нашого дослідження визначено теоретичні передумови вивчення лексико-семантичного поля розміру в англійській мові, розглянуто поняття розміру як лінгвістичного явища, зіставлено та проаналізовано поняття лексико-семантичного поля, його структуру та особливості.
У ході нашого дослідження ми визначили, що:
–	розмір є однією з фундаментальних якостей простору;
–	розмір серед інших значень прикметників є найбільш уживаним і, мабуть, найбільш значущим тому що відображає одну з рис та ознак речей матеріального світу – їх існування у просторі;
–	лексема «розмір» – багатозначна;
–	 семантичну структуру вихідних лексем лексико-семантичного поля із семантикою розміру характеризують такі особливості: розгалуженість семантики (2 – 13 лексико-семантичних варіантів), наявність семи „розмір” в цих словах, вторинні лексико-семантичні варіанти виражають в основному кількісну та якісну характеристику;
–	лексема «розмір» має 5 лексико-семантичних варіантів (5 мікрополів): розмір як величина, обсяг чого-небудь, розмір як величина грошової оплати, розмір як величина, маштаб якого-небудь явища, розмір як комбінації елементів будови, розмір як музичний метр;
–	мікрополе 1. Розмір як величина, обсяг чого-небудь є найбільшим за обсягом;
–	лексико-семантичною мовною системою вважається сукупність перехрещених парадигматичних угрупувань різного рівня абстрагування та виділення із властивими їм семантичними відношеннями, що відповідають дійсності, відображеній у свідомості мовців;
–	реальна система має три ознаки:  множинність елементів, їх організованість, їх взаємопов’язаність;
–	як будь-яка система, лексико-семантична система базується на відношеннях, найголовнішими серед яких є парадигматичні та синтагматичні зв’язки;
–	парадигматичні відношення в лексико-семантичній системі – відношення між словами і групами слів на основі спільності або протилежності їх значень;
–	 синтагматичні зв’язки – відношення одиниць, розташованих лінійно; це здатність мовних елементів поєднуватися. Синтагматичні відношення називають горизонтальними, оскільки вони завжди реалізуються між одиницями, які розташовуються одна за одною;
–	найбільшим парадигматичним об'єднанням є лексико-семантичне поле;
–	лексико-семантичне поле розуміється як парадигматичне об’єднання лексичних одиниць певної частини мови за спільністю інтегрального компонента, значення;
–	основними ознаками семантичного поля є: наявність семантичних відношень між його складовими частинами, системний характер цих відношень, взаємозалежність та взаємообумовленість лексичних одиниць, відносна автономність поля, безперервність позначення його смислового простору, взаємозв’язок семантичних полів у межах всієї лексичної системи;
–	структурними елементами лексико-семантичного поля є: ядро, центр та периферія;
–	виділення лексико-семантичного поля з лексико-семантичної системи мови насамперед зумовлене сполучуваністю усіх слів;
–	лексико-семантичні поля є автономними і характеризуються зв'язком слів або їх значень, а також системним характером цих зв'язків;
–	лексико-семантичні поля будуються на основі понятійної зв'язку; елементи лексико-семантичної групи, в свою чергу, об'єднують внутрішньомовні відносини;
–	виокремлення та поділ на структурні елементи слів лексико-семантичного поля є складною процедурою, адже межі між окремим ядром та окремими зонами периферії є нечіткою, розмитою, так як конституанти поля можуть належати до ядра одного поля і до периферії іншого поля і навпаки.

РОЗДІЛ 2. СТРУКТУРА І ФУНКЦІОНУВАННЯ ЛЕКСИКО-СЕМАНТИЧНОГО ПОЛЯ ПРИКМЕТНИКІВ ФІЗИЧНОГО РОЗМІРУ В АНГЛОМОВНОМУ ХУДОЖНЬОМУ ДИСКУРСІ 

2.1. Структурно-семантичний аналіз лексико-семантичного поля прикметників фізичного розміру
Оскільки в лексичній семантиці загальноприйнятою є думка про те, що предметне ім’я може і повинно характеризуватись насамперед розміром, завданням нашої роботи було дослідження прикметників, що означають фізичний розмір, величину. У реальному житті розмір кожного  предмету має такі параметри: висоту, глибину, довжину та широту. О. В. Соловйова зазначає, що окрім загального розміру, якому відповідають прикметники із двома основними семами «великий» або «малий», існує  можливість описати розмір предмета за одним із параметрів, виділяючи певну поодиноку характеристику предмета, а саме: висоту, глибину, ширину, довжину. Цим значенням відповідають антонімічні пари прикметників (див. рис. 2.1) [48].

Фізичний розмір предметів

великий  (big, large)

малий (small, little)

Загальний розмір

	

висота

низький 
“low”

високий “high”, “tall”

короткий 
“short”

довжина

довгий 
“long”

	

ширина

вузький 
“narrow”

широкий “wide”, “broad”

мілкий
“shallow”

глибокий 
“deep”

глибина

Рис. 2.1  Антонімічні пари фізичного розміру предметів
Утворені пари сприяють кращому вивченню значень кожного прикметника. 
Оскільки парадигматичні відношення визначаються як відношення між словами на основі спільності або протилежності їх значень, і в межах таких зв'язків між словами можна виділити відношення смислового протиставлення – антонімію та відношення смислової подібності – синонімію, варто звернути увагу на синонімічні зв’язки слів. Синоніми позначають одне і те ж поняття, мають однакове лексичне значення, але різняться за емоційною забарвленістю, експресивності, закріпленості за певним стилем. Розглянемо більш детально синонімічні ряди, утворені прикметниками на позначення загального розміру. Поступово аналізуючи семантику значень відібраних прикметників фізичного розміру, ми маємо можливість проаналізувати структуру лексико-семантичного поля прикметників розміру, зокрема його Мікрополя 1. Розмір як величина, обсяг чого-небудь, а саме фізичний розмір. 
Оскільки у нашому дослідженні ми використовуємо класифікацію лексико-семантичного поля за А. Уфімцевою, структурними одиницями, які ми виділяємо у полі, є ядро центр та периферія. 
До ядра відносяться назва (ім’я) поля, найзагальніші, найуживаніші та високочастотні групи слів, що належать до лексико-семантичного поля, тому ми відносимо поняття розмір та слова загального великого та малого розмірів до цієї структурної одиниці. (див. рис. 2.2 ) Розглянемо семантичну значущість лексем, які можна віднести до прикметників загального розміру. 

                wide – далекий;                          broad – загальний, грубий, явний

     long – повільний, нудний,  
               численний
  
 short – тендітний, 
       різкий

narrow – обмежений, точний

                

Довжина (Length)

Ширина (Width)

long, lengthy, prolonged etc. (довгий) –

wide, broad, loose etc. (широкий ) 

great,huge,massive enormous, sizable, colossal etc.

short, diminutive, tiny etc. (короткий) 

narrow, thin, close etc. (вузький)

Розмір
Загальний розмір:
big, large – small, little

Висота  (Height)

Глибина (Depth)

tiny, miniature,  petty,  petite,  diminutive etc.

deep, profound, tight etc. (глибокий) 

high, tall gigantic etc. (високий) –

dumpy, tiny, low etc. (низький)

shallow, shoal etc. (мілкий)

shallow – обмежений; порожній

high – напружений, веселий

low – тихий, вульгарний, слабкий, виснажений, виснажений

deep – сильний, складний, непролазний, насичений, спритний

1

1 –  ядро поля

2

 2 –  центр поля

3

         3 –  периферія поля

Рис.  2. 2 Лексико-семантичне поле фізичного розміру в англійській мові
Підгрупа прикметників загального розміру із семою «великий», у сучасній англійській мові представлена досить численним синонімічним рядом лексичних одиниць: great, big, large, huge, massive, enormous, sizable, colossal, vast, gigantic, oversized, spacious, roomy, gross, grand, voluminous, whopping, humongous [48, c. 9]. Для всіх вищезазначених слів тлумачення значення подається условниках сучасної англійської мови через такі семи „having a relatively great size, quantity, extent, etc.; big; large in size, extent, or degree; uncommonly large” [61].
Серед синонімічного ряду прикметників, що позначають загальний великий розмір, найбільш нейтральними і часто вживаними є два прикметники: big та large, які ми віднесли до ядра.
О. Соловйова вказує, що прикметник “big” увійшов до складу англійської мови в середньоанглійський період, але наразі займає позицію в ядрі підгрупи, із домінуючим позначенням фізичного розміру [48, с. 5]. 
Для нашого дослідження важливо знати всі значення “big”. Тому розглянемо його трактування у сучасних тлумачних словниках англійської мови:
1.	a: large or great in dimensions, bulk, or extent: a big house; 
also: large or great in quantity, number, or amount: a big fleet;
b: operating on a large scale: big government;
2. a: filled with or characterized by enthusiasm and interest: I'm a big fan of soy foods but urge you to choose them wisely.— Andrew Weil;
: active and enthusiastic: My mother is a big baker, and so was my grandmother …— Melissa Parks;
b: expressed in an enthusiastic or unrestrained way: HEARTY greeted me with a big hug;
3. a: chief, preeminent the big issue of the campaign;
b: of great importance or significance: the big moment;
c: magnanimous, generous; was big about it;
d: outstandingly worthy or able: a truly big man;
e: imposing, pretentious: using big words
also : marked by or given to boasting: big talk;
4. informal: more advanced in age:
 OLDER my big brother;
 MORE MATURE His teachers all told me he was excited about riding the bus, feeling like a big boy now.— Laurie Frey
5. popular: soft drinks are very big in Mexico;
6. a: of great force: a big storm;
b: obsolete: of great strengt:  Sir Launcelot was big and strong again.— Thomas Malory
7. a: pregnant, especially nearly ready to give birth: big with child
b: full to bursting, swelling: big with rage;
8. full-bodied and flavorful - used of wine [65]
Пропонуємо також ознайомитись з можливими варіантами перекладу цього прикметника у сучасних англо-українських словниках:
1) великий (a big apple);
2) високий, широкий(a big building);
3) голосний(a big noise);
4) дорослий(a big boy);
5) вагітна(big with baby);
6) роздутий, наповнений(a big pocket);
8) хвалькуватий(a big boy was boasting to have a new pen);
9) великодушний(only a big person can like ugly animals)
10) важливий, значний(big deal);
11) багатий на (що-небудь); повний (чого-небудь) [5; 16].
Отже, прикметник розміру “big” виражає великий фізичний розмір, площину, кількість, час, звучання, абстрактні поняття, вік та вміння; може вживатися як у прямому, так і в переносному значенні.
“A big shell came in and burst outside in the brickyard” [70, c. 56].
“There was a big rucksack and two musettes” [70, c. 144].
Про важливість лексеми  “large” для позначення розміру предметів свідчить той факт, що цей прикметник позначає   розмір   одягу,   напоїв   чи   продуктів, збірних іменників таких, як натовп, компанія, команда, колекція, організація тощо [48].
“Lord Henry flung himself into a large wicker armchair, and watched him” [70, c. 39]
“His eye fell on a large purple satin coverlet heavily embroidered with gold, a splendid piece of late seventeenth- century Venetian work that his uncle had found in a convent near Bologna” [70, c. 144]
У сучасних англо-українських словниках прикметник “large” має такі значення: 
1) великий (a large ship);
2) численний (про населення); значний, переважний (large quantity of citizens);
3) широкий (про погляди, тлумачення, розуміння) (large knowledge);
4) заст. щедрий; великодушний (a large lady);
5) мор. побіжний, сприятливий (про вітер) (a large wind);
6) амер. сл. (for) сповнений ентузіазму, захоплений (Peter is large for learning English) [5; 16].
Антонімічною підгрупою прикметників загального розміру є підгрупа із макросемою „маленький – comparatively little; limited in size, number, importance, etc; of small or less than average size” [65] включає компоненти  little,  small,  tiny, miniature,  petty,  petite,  diminutive,  microscopic,  minute,  minuscule, teeny, winy.
У цій підгрупі наявні дві домінанти, які розділяють за сферами вживання і які співіснують протягом усіх періодів англійської мови. Це лексеми “little” та “small”, які належать до ядра.
Лексема  “little”  зустрічається частіше за інші. О. В. Соловйова зазначає, що  прикметник “little” зазвичай використовується з іменниками: girl, boy, child, daughter, kid. А для   позначення   розміру   просторових  понять   характерними  контекстуальними  партнерами  даного прикметника є іменники way, distance,  road,  stream та інші [50].
“In the centre of the room, clamped to an upright easel, stood the full-length portrait of a young man of extraordinary personal beauty, and in front of it, some little distance away, was sitting the artist himself, Basil Hallward, whose sudden disappearance some years ago caused, at the time, such public excitement, and gave rise to so many strange conjectures” [70, c. 3].
“Harry, imagine a girl, hardly seventeen years of age, with a little flower-like face, a small Greek head with plaited coils of dark-brown hair, eyes that were violet wells of passion, lips that were like the petals of a rose”[70, c. 59].
У семантиці прикметника “little”, сучасні лінгвісти виділяють такі значення цього слова: 
1) маленький, невеликий (a little village);
2) короткий (про час, відстань) (a little road);
3) малий, незначний (little problem);
4) дріб’язковий, обмежений (little opinion);
3) милий, славний (a little girl);
5) призначений для вузького кола, не масовий  [5; 16].
Прикметник “small”, у порівнянні з прикметником “little” є більш нейтральним у значенні і виражає малий розмір:
– кількості; 
“Breakfast-time came at last, and this morning the porridge was not burnt; the quality was eatable, the quantity small” [60, c. 95].
– віку;
“She was a little small thing, they say, almost like a child” [60, c. 819].
– позначення сил, прикладених фізичних зусиль;
“… but I shall follow the guiding of that still small voice which interprets the dictates of conscience” [60, c. 383].
– абстрактних понять;
“Catholic principle of expiating numerous sins, great or small, by one good work” [60, c. 106].
– площини:
“I’ve had the room next to mine prepared for you; it is only a small apartment, but I thought you would like it better than one of the large front chambers: to be sure they have finer furniture, but they are so dreary and solitary, I never sleep in them myself”[60, c. 183].
У сучасних англо-українських словниках прикметник “small” має такі значення: 
1) маленький, невеликий; малий, маленький (про розмір одягу, взуття);
2) дрібний; невеликий, невеликого розміру, дрібний; тонкий, дрібний;
3) малий, незначний; другорядний;
4) обмежений;
5) дрібний, ниций, підлий;
6) принижений; присоромлений;
7) недовгий, короткочасний, нетривалий; короткий, недовгий (напр., про відстань); нечисленний;
8) половинний, який має неповну міру;
9) слабкий; тихий, неголосний (про звук, голос);
10) скромний; убогий, бідний;
11) поганий, кепський;
12) тонкий (про талію);
13) вузький;
14) легкий, неміцний, слабкий (про вино, пиво) [5; 16].
Прикметники на позначення малого розміру по-різному функціонують у контекстах опису людей різного віку та статі. Звернувшись до відповідних довідників сучасної англійської мови, помічаємо різницю між прикметниками small i little. На думку М. Свона, small просто позначає розмір. Ця лексема за своїм значенням протилежна лексемам big чи large. Прикметник little часто виражає певний вид емоцій. У декількох сталих виразах little функціонує так само, як і small чи short [68, c. 535]. Здатність передавати емоції, як основну відмінність між цими двома елементами, розглядає К. Шнайдер: „small та little – центральні прикметники англійського поля small. З огляду на стиль та інтенсивність ці властивості їм не притаманні. Така ситуація незвична, оскільки лише один такий прикметник наявний в багатьох інших мовах. Враховуючи таку ситуацію, можна припустити, що існує різниця між small i little. Переважно рівнозначний статус цих двох лексем відображається в словникових статтях, у яких один прикметник вживається для визначення другого [67, c. 126]. Але незаперечним є той факт, що прикметники із семою «маленький» відносяться до жінок, дітей та людей похилого віку, що передає загальні принципи зовнішності людей.
Як ми вже зазначали, центр поля складається з одиниць, які мають інтегральне, загальне з ядром і суміжними одиницями диференційоване значення. У нашому лексико-семантичному полі до таких одиниць відносяться лексеми розміру, що позначають параметричні характеристики, а саме прикметники на позначення висоти, довжини, глибини, ширини. Розглянемо семантичні характеристики найуживаніших прикметників кожного параметричного типу.
Для позначення висоти в англійській лінгвістиці використовують такі лексеми:  microscopic, tiny, miniature, elfish, dwarfish, low, small, middle, normal, tall, high,  large, big,  huge,  vast,  enormous,  extensive,  tremendous,  immense,  gigantic, elephantine, mammoth.
Домінантній антонімічній парі сем високий – низький в англійській мові відповідають прикметники high, tall – low. Прикметник висоти tall використовують для позначення висоти живої істоти, а high – предметів. Розглянемо семантику кожного прикметника окремо. 
Вивчаючи семантику прикметника “high”, у сучасних англо-українських словниках ми знайшли такі значення цього слова: 
1) високий (про гору, стіну); високий, який знаходиться на висоті, нагорі;
2) який має певну висоту;
3) великий, високий (напр., про температуру, швидкість);
4) дорогий, високий (про ціну);
5) великий, сильний; інтенсивний;
6) вищий, високопоставлений; верховний;
7) кращий, вищий;
8) високий, піднесений, шляхетний;
9) серйозний, вирішальний, критичний;
10) високий, різкий (про звук) [6; 19; 66].
Є. В. Рахіліна, досліджуючи прикметники розміру, робить  висновок,  що “high” (високий) сполучається  з  іменниками, які позначають  не  просто  вертикальні предмети, а  з  попередньо  заданим  положенням  у  просторі,  наприклад,  „високим“  може  бути  предмет, що постійно віддалений від поверхні землі [42, c. 216]. 
“Louis XIV. had gold-embroidered caryatides fifteen feet high in his apartment” [70, c. 176]. 
“…to my right hand there was the high, dark wardrobe, with subdued, broken reflections varying the gloss of its panels…” [70, c. 20].
Антонімом до прикметника high в англійській мові є прикметник low. У сучасних англо-українських словниках прикметник “low” має такі значення:
1) низький, невисокий; низький, низинний;
2) низький, нижчий від звичайного або бажаного рівня;
3) тихий, неголосний; низький (про звук);
4) низького походження, низького соціального стану;
5) невисокорозвинений, який стоїть на низькому ступені цивілізації; біол. нижчий;
6) вульгарний, грубий; низький; невихований; ниций, підлий;
7) слабкий, знижений, невеликий [5; 16].
Англомовні тлумачні словники так трактують значення цього слова: low – менший середньої висоти, розташований близько до землі або рівня моря, нижчий середнього ступеня, інтенсивності [66]. 
Тому варто зазначити, що англійський прикметник розміру low означає не взагалі «не високий», а такий, «який знаходиться внизу по відношенню до людини; близький до землі». Отже, low ми використовуємо для позначення предметів, які зазвичай нижчі за нас, а саме: трава – low grass, грядка – low bed, стілець – low chair, тощо [42, с. 76].
“I cannot tell what sentiment haunted the quite solitary churchyard, with its inscribed headstone; its gate, its two trees, its low horizon, girdled by a broken wall…” [60, c. 10].
“My seat, to which Bessie and the bitter Miss Abbot had left me riveted, was a low ottoman near the marble chimney-piece…”[60, c. 20].
Досліджуючи прикметник розміру tall, ми знайшли таке тлумачення   цього слова – великий, вищий середнього зросту, висоти [66].
У сучасних англо-українських словниках прикметник “tall” має такі значення: 
1) високий (на зріст); що має такий-то ріст, таку-то висоту; висотою, ростом у...;
2) амер. перебільшений, прикрашений; неймовірний, немислимий;
3) великий;
4) іст. величний;
5) іст. сміливий, мужній [6; 19; 66].
“He could not help liking the tall, graceful young man who was standing by him” [70, c. 34]
“In uttering these words I looked up: he seemed to me a tall gentleman…” [60, c. 54].
Для означення довжини в англійській мові використовують такі лексеми: tiny, pint-sized,  dumpy,  dwarfish,   small,  short,  little,   squat,  diminutive,   elongated, extended, stretched, expanded, extensive, lengthy, far-reaching тощо. Але варто виокремити два антонімічні прикметники, що найчастіше зустрічаються у мові та мовленні. До них належать  “long” та “short”.
Прикметник  “long” (довгий)  характеризує  об’єкти, що  не  обов’язково  фіксовані у просторі – достатньо, щоб вони мали витягнуту  форму, наприклад, “a long road” [42].
Основне значення прикметника long – це такий, що має велику довжину, тобто „протяжність лінії, тіла, в якій/ому дві крайні їх точки найбільш віддалені один від одного“. 
Семантика прикметника “long” досить багатозначна:
1) довгий;
2) довгий, тривалий;
3) який має значну довжину; який має значну тривалість; тривалістю в...;
4) віддалений; ек. довгостроковий;
5) повільний; нудний, нудотний;
6) численний, великий; великий;
7) подовжений, довгастий; витягнутий;
8) грам. довгий (про голосний, про склад) повний; цілий [5; 16].
“Lord Henry stretched his long legs out on the divan and shook with laughter” [70, c. 4].
“A long line of boys carrying crates of striped tulips, and of yellow and red roses, defiled in front of him, threading their way through the huge jade- green piles of vegetables” [70, c. 98].
Зазвичай, прикметник short, що є антонімом до слова long, може вживатися по відношенню до зросту, відстані, часу, протяжності, одягу тощо і має такі значення:
1) короткий;
2) низький, невисокий;
3) короткий, недовгий, який недовго триває;
4) короткий, стислий; кіно короткометражний;
5) урізаний; неповний;
6) убогий, бідний; який відчуває брак (чого-небудь); незадовільний;
7) різкий, грубий, уривчастий; різкий, сухий (про кашель) [5; 16].
“Life appears to me too short to be spent in nursing animosity or registering wrongs” [60, c. 106].
“A dress of rose-coloured satin, very short, and as full in the skirt as it could be gathered, replaced the brown frock she had previously worn…” [60, c. 264].
В англійській мові значення ширини представлені такими прикметниками: narrow, tapered, wide, broad, lofty, big, spacious,   loose,  ample,  billowing,  roomy,  voluminous, capacious, oversized, giant, titanic, серед яких найпоширенішими є wide, broad та narrow.  Два прикметники, що позначають горизонтальний розмір із семою "великий", мають спільне тлумачення в словнику ‘of vast size or scope; spacious or extensive’. Спільними  контекстуальними  партнерами  відмічені  назви  частин  тіла,  одягу,  частин  будівель  та меблів. Проте, не дивлячись на спільне словникове значення, семантична структура прикметників дещо різниться, зокрема в об’ємі значення та ієрархії його компонентів (див. табл. 2.1)    
Таблиця 2.1.  
Порівняння значень синонімічних прикметників розміру wide та broad
(За О. В. Соловйовою [49, c. 224])

wide	broad	
1."великий  за  фізичним  розміром, широкий"	1. "великий  за  одним  чи  декількома
параметрами"	
2. "великий за кількістю складових"	2."великий, інтенсивний про  освітлення"	
3."великий  за  одним чи  декількома параметрами"	3. "великий  за  фізичним  розміром,
широкий"	
Продовження табл.2.1
4."великий за інтенсивністю абстрактних понять"	4."великий  за  інтенсивністю  абстрактних понять"	
5.  "великий за зайнятою площею"	5. "великий за зайнятою площею"	
6."великий, інтенсивний про освітлення"		
7. "великий  за  фізичними  зусиллями"		

Прикметник wide вживається часто з усіма вище зазначеними іменниками, крім того сполучається і з назвами людей для  передачі значення «товстий», у той час як для іншого прикметника така сполучуваність не характерна і більшість слововживань зафіксована з частинами тіла. 
“The world is wide, and has many marvelous people in it” [70, c. 23].
Серед просторових іменників broad найчастіше сполучається з іменниками, що мають вираженні краї та проміжок між ними: coomb, gully (овраг). У решті випадків обидва прикметники розділяють спільні контексти – назви  водяних артерій, вулиць та загальні назви простору. У сфері абстрактних понять broad характеризує розумову діяльність, а wide вживається з політичними поняттями – power, conspiracy та інші. Також, спільним є вираз "великий за фізичними зусиллями", тут прикметники характеризують поняття, які можуть мати значну протяжність, наприклад посмішка.
“Seen now, in broad daylight, she looked tall, fair, and shapely…” [60, c. 83].
“My favourite seat was a smooth and broad stone, rising white and dry from the very middle of the beck…” [60, c. 144].
Отже, варто зазначити, що прикметники “wide” і “broad” (широкий) вживаються із трьома класами іменників: вони можуть характеризувати  витягнуті предмети з функціональними  поверхнями, безмежні поверхні-площини,  розміри  отворів “wide trousers”, “broad field”. Проте, прикметник wide  володіє  більшою  кількістю  можливих  контекстуальних  партнерів  і,  відповідно,  сегментів значення.
Антонімом до прикметників “wide”, “broad” є лексема “narrow”, що означає вузьку ширину якогось предмету по відношенню до його довжини. Через відсутність другого елемента із подібним значенням,  narrow  охоплює  особливості  обох  прикметників,  позначаючи  розмір  як  суцільних предметів, так і розмір між двома точками. Та все ж таки, семантично цей прикметник ближчий до лексеми broad [49, c. 223].
У сучасних англо-українських словниках прикметник “narrow” має такі значення: 
1) вузький; тісний;
2) обмежений;
3) ледь достатній; мінімальний;
4) вузький, обмежений (про розум);
5) докладний; ретельний, точний тощо [5; 16].
“… and put on my clothes by the light of a halfmoon just setting, whose rays streamed through the narrow window near my crib” [60, c. 71].
“I followed still, up a very narrow staircase to the attics, and thence by a ladder and through a trap-door to the roof of the hall”[60, c. 200].
Незаперечним є той факт, що прикметники із семою „вузький“ (narrow) відносяться до довгих, витягнутих предметів, поглядів, очей, абстрактних понять тощо. 
Розглядаючи такий тип параметричності як глибина, варто зазначити, що в англійській мові за великий чи малий розмір глибини відповідають прикметники deep – shallow, які є найпоширенішими та найчастотнішими серед ряду прикметників глибини: shallow, light, low, middle, deep, cavernous, yawning, gaping, huge, bottomless. Вони є антонімами по відношенню один до одного. Зв'язок  прикметника “deep” (глибокий) з  формою  об’єкту  явний:  глибокий  співвідноситься виключно з назвами  місткостей постійної форми,  що  направленні  горизонтально “a deep hole”, вертикально вниз “a deep river” та вгору “a deep sky” [42].
У сучасних англо-українських словниках ми знайшли такі значення лексеми “deep”: 
1) глибокий; deep greenhouse с-г. земляна теплиця; який має певну глибину;
2) широкий; який має велику товщину;
3) який знаходиться на великій глибині, глибинний; (in) покритий товстим шаром (чого-небудь), який знаходиться під (чим-небудь); (in) який знаходиться у глибині, далеко від (чого-небудь); (in) занурений, захоплений, поринулий;
4) сильний, міцний;
5) серйозний фундаментальний, ґрунтовний;
6) складний; незбагненний; таємничий; складний; глибинний;
7) інтенсивний; сильний; повний, цілковитий, абсолютний; глибоко вкорінений; запеклий; важкий; серйозний; болісний;
8) насичений, темний, густий (про фарбу, колір);
9) низький, грудного тембру (про звук, голос);
10) непролазний; непрохідний (про дорогу);
11) хитрий, спритний [5; 16].
“When he stepped out on the grass, he drew a deep breath”[70, c. 102].
“I came into deep waters; the floods overflowed me” [60, 566].
Прикметник shallow є антонімом до лексеми deep, описує найчастіше невелику глибину водоймищ, місткостей, (в переносному значенні) розуму, душі та має такі значення: 
1) мілкий, мілководний; неглибокий;
2) поверховий, обмежений; порожній, пустий [5; 16].
“But the world might guess it; and I will not bare my soul to their shallow, prying eyes” [70, c. 19].
“Compared to what he saw in it of censure or rebuke, how shallow Basil’s reproaches about Sibyl Vane had been!” [70, c. 146].
Периферія включає в себе лексеми, семеми яких перетинаються з ядерними словами за окремими семами. Тому ми відносимо до цієї структурної одиниці прикметники розміру, що в контексті позначають не величину, і тим самим поєднуються із ядрами інших лексико-семантичних полів. 
Проаналізувавши тлумачні словники англійської мови та художні твори, ми спостерігаємо майже у половини відібраних нами прикметників розміру інші смислові відтінки у контексті, особливо широко вживаються прикметники розміру у фразеологізмах. Пропонуємо приклади значень кожного із відібраних нами прикметників у складі стійких словосполучень.
Big:	
1) big with baby – про вагітну жінку;
2) big top – купол цирку, цирк;
3) big time – успіх [5; 16].
Large:
1) at large – на волі; у всьому обсязі; без визначеної мети; 
2) in large – у великому масштабі;
3) large-minded – із широкими поглядами;
4) large-hearted – великодушний [5; 16].
Small:
1) small of the back – короткий, короткі вузькі штани;
2) small arms – стрілецька зброя [16].
Little:
1) to know little – зовсім не знати;
2) to dream little – зовсім не мріяти;
3) to think little – зовсім не думати [16].
High:	
1) high meat – зіпсоване, з душком м'ясо;
2) high day – свято, святковий день;
3) high faluting – пихатість, пихатий;
4) high treason – державна зрада; тощо [5; 16].
Low:	
1) low-bred – невихований;
2) lowboy – туалетний столик на низьких ніжках із шухлядами;
3) lowbrow – малоосвічена людина [5; 16].
Long:
1) low-bow – великий лук (зброя);
2) long hundredweight – англійський центнер (112 фунтів = 50,8 кг);
3) long-standing – давній, тощо [5; 16].
Проаналізувавши у ході нашого дослідження різні варіанти використання прикметників розміру, ми погоджуємося з О. Соловйовою, що кожен прикметник  характеризує фізичний розмір свого типу іменників [49, с. 223]. 
Отже, розглянувши  особливості реалізації категорії розміру в сучасній англійській мові, ми дійшли висновку, що прикметники розміру в англійській мові є полісемантичними словами із  розгалуженою  ієрархією значень; вони мають ширшу семантичну сполучуваність ніж інші групи прикметників; а також здатні  вступати в синонімічні зв’язки з іншими прикметниками в залежності від сегменту значення; синонімами можуть виступати прикметники поодинокої характеристики розміру і загального розміру; протилежне значення сем, як наприклад, «великий» - «маленький», не стає перешкодою при  утворені  синонімічного ряду для вираження певного сегменту значення, а значення  в  даному випадку базується на особливостях іменників, в сполученні із якими реалізується дане значення.

2.2. Синтагматичні відношення прикметників із значенням фізичного розміру з іменниками 

На структуру мовного знака впливають синтагматичні й парадигматичні відношення, які складають два виміри його суспільно-політичного, матеріально-ідеального, об’єктивно-суб’єктивного характеру.
Незважаючи на різноманітні підходи до аналізу мови (когнітивний, структуралістський, прагматичний тощо), в центрі уваги вчених залишається вивчення контексту, а саме синтагматики слів, адже синтагматика є одним із головних предметів дослідження у лінгвістиці, вивченню якого присвячені праці Н. Амосової, В. Гака, Ю. Кійка, М. Кочергана, М. Кронгауза, В. Левицького, О. Огуя, Г. Степанової, О. Шрамма та багатьох інших мовознавців. 
М. Кронгауз позначає синтагматичні відношення як «відношення між знаками, які виникають як результат їхнього комбінування» [25, c. 315]. Терміни «синтагматичний» та «синтагматика» походять з давньогрецької мови, в якій іменник «синтагма» позначав «поєднання», а тому, синтагма – це послідовність декількох слів або мовних одиниць, пов’язаних синтагматичними відношеннями. І. Арнольд наголошує, що «на відміну від парадигматичних відношень синтагматичні відношення не передбачають ані подібності, ані відмінності знаків» [58, c. 183].
М. Кочерган вважає, що синтагматичні відношення – відношення одиниць, розташованих лінійно; це здатність мовних елементів поєднуватися. Синтагматичні відношення називають горизонтальними, оскільки вони завжди реалізуються між одиницями, які розташовуються одна за одною. У лексиці ці відношення також виявляються у вибірковій сполучуваності. Існують слова з одиничною сполучуваністю [24, c. 216]. Зазвичай такі словосполучення є фразеологічними. Лексична синтагматика також є специфічною для кожної мови [24, c. 217].
На думку української дослідниці Н. Іщенко, синтагматичний тип системних відношень спирається на різницю лексико-семантичної і синтаксичної сполучуваності слова, на можливі зміни кола його сполучуваності, які диктуються контекстом, творчим наміром автора мовлення на валентні здатності слова [17, c. 4].
Отже, слово використовується для побудови мовлення за законами смислового або семантичного узгодження, за якими воно вступає в певні смислові і синтаксичні відношення, а тому вивчення синтагматичних відношень є важливим й для аналізу такого явища як багатозначність, тому що лексико-семантична і синтаксична сполучуваність слова служить критерієм для розмежування значень та відтінків значень слова.
Наше дослідження присвячене аналізу синтагматичних зв’язків прикметників на позначення фізичного розміру, а саме big, large, small, little, high, tall, low, long, short, broad, narrow, deep, shallow з іменниками.
Як правило, при вивченні синтагматичних відношень дослідник на основі вибірки визначає, який тип сполучень характерний для певної групи мовних одиниць. У квантитативній лінгвістиці для цього широко використовується критерій хі-квадрат. Дослідник припускає, що той чи інший компонент закономірно, а не випадково, сполучається з тією чи іншою частиною мови, тим чи іншим класом чи підкласом різних частин мови і перевіряє свої гіпотези. 
Через недостатню кількість вибірки (менше 500 000 слів) на досліджуваному етапі становлення мови використання методу аналізу хі-квадрат вважається недоцільним. Тому в нашій роботі використаний описовий метод, в основі якого лежать кількісні характеристики слововживань та їхня семантична варіативність у контексті. 
Як стверджує К. Рахіліна, «для прикметників озміру характерні дві конструкції – атрибутивна (означення) та предикативна (присудок)» [42]. Однак  наша наукова робота полягає у їх смисловому поєднанні з іменниками у тій чи тій формі, тому ми не беремо до уваги роль прикметників розміру як члена у реченні, а лише його значення з тим чи іншим предметом, істотою чи явищем. 
Аналізуючи тексти художньої літератури, ми беремо до уваги не лексичну сполучуваність  прикметника розміру (в  моделі  [слово] + [слово]),  а семантичну – ([слово]  + [підклас слів]).
Тому для встановлення синтагматичних зв’язків у лексичній мікросистемі вважаємо за необхідне: 
а) піддавати аналізу достатньо великий обсяг тексту, з якого необхідно виписати фрагменти, що дорівнюють мінімум синтагмі, яка складається з досліджуваного прикметника та іменника; 
б) розподілити весь корпус іменників, що становлять набори обраних прикметників, на семантичні підкласи; 
в) укласти таблиці в яких представлено частоти сумісного вживання кожного досліджуваного прикметника з кожним із виокремлених підкласів іменників;
г) описовим методом зробити аналіз сполучуваності прикметників фізичного розміру з групами іменників. 
Наше дослідження проводилося на матеріалі трьох текстів художньої літератури англійських письменників Оскара Уайльда „Портрет Доріана Грея“,  Джонатана Свіфта „Мандри Гуллівера“ та Шарлотти Бронте „Джейн Ейр“.
Шляхом суцільної вибірки нами було виділено 1463 (словосполучень і речень), що містять зазначені вище прикметники в сполученні з іменниками. Весь корпус виписаних контекстуальних партнерів (тобто іменників) розподілено на 18 семантичних підкласів: 
1 – зовнішність людини, 
2 – власні назви, 
3 – люди (групи людей), 
4 – почуття (емоції), 
5 – характер людини, 
6 – неживі предмети, 
7 – абстрактні поняття, 
8 – фауна (тваринництво), 
9 – флора (рослинництво), 
10 – природа (її явища), 
11 – час (період, інтервал), 
12 – багатство (цінність), 
13 – їжа (страви), 
14 – вага (об’єм, площа), 
15 – звук (запах, світло, колір), 
16 – процеси (дії, факти). 
Іменники, що не входять до жодного з виділених підкласів, віднесено до окремого підкласу (17) під назвою «інші». На основі дібраних фрагментів тексту таблицю (див. табл. 2.2.), в якій представлено частоту сумісного вживання досліджуваних прикметників з 17 підкласами іменників.
Таблиця 2.2  
Сполучуваність лексико-семантичного мікрополя прикметників iз значенням розміру із підкласами іменників
Підкласи іменників	big	large	small	little	high	tall	low	long	short	wide	broad	narrow	deep	shallow	Усього	
Зовнішність людини	9	20	11	79	4	29	10	29	2	2	9	1	5	9	219	
Власні назви	5	1	0	20	2	11	0	0	0	1	0	1	0	0	41	
Люди (групи людей)	3	7	5	36	4	3	3	3	0	0	0	0	0	0	64	
Почуття (емоції)	0	2	7	26	16	0	3	2	1	0	0	0	13	2	72	
Характер людини	0	3	0	9	9	0	4	2	1	0	0	2	1	0	31	
Неживі предмети	5	49	36	53	27	2	20	36	9	12	8	13	5	0	275	
Абстрактні поняття	1	6	5	8	0	0	6	2	3	5	0	3	3	2	44	
Фауна	2	14	4	9	2	4	0	2	0	0	0	0	0	0	37	

Продовження таблиці 2.2
Флора	0	5	2	2	3	5	0	4	2	0	1	0	0	0	24	
Природа (її явища)	0	6	5	11	13	1	6	4	0	4	5	0	8	2	65	
Час, період, інтервал	0	4	2	9	1	0	0	36	18	0	2	1	0	0	73	
Багатство (цінність)	0	11	10	3	4	0	1	1	0	1	0	1	0	0	32	
Їжа (страви)	1	5	7	6	0	0	0	0	0	0	0	1	0	0	20	
Вага, об’єм, площа	0	46	24	41	11	1	20	20	2	12	5	10	3	0	195	
Звук, запах, світло, колір	1	2	3	4	3	0	31	6	3	0	2	1	19	0	75	
Процеси, дії, факти	0	2	10	34	15	0	11	41	21	1	4	4	12	4	159	
Інші	1	3	3	8	4	0	0	6	12	0	0	0	0	0	37	
Усього	28	186	134	358	118	56	115	194	74	38	36	38	69	19	1463	

Після підрахування та занесення отриманих результатів до таблиці, можна побачити, що найчастіше прикметники розміру зустрічаються з такими групами іменників як: 
•	неживі предмети – 275 разів; 
•	зовнішність людини – 219 разів;
•	 вага, об’єм та площа – 195 разів;  
•	процеси, дії та факти – 159 разів.
У текстах художньої літератури обрані прикметники фізичного розміру описують такі неживі предмети:
–	меблі:
“… and between the windows large mirrors repeated the general blending of snow and fire” [60, c. 35].
“I had not a very large wardrobe, though it was adequate to my wants …” [60, c. 49].
“… approaching one of the small, black doors, he put it in the lock …”[60, c. 200].
“Georgiana sat on a high stool, dressing her hair at the glass, and interweaving her curls with artificial flowers and faded feathers” [60, c. 147].
–	предмети побуту:
“Do you know, Jane, I have your little pearl necklace (намисто) at this moment fastened round my bronze scrag under my cravat?” [60, c. 123].
“Some large blue china jars (глечик) and parrot-tulips were ranged on the mantelshelf, and through the small leaded panes of the window streamed the apricot-coloured light of a summer day in London” [70, c. 12].
“I answered, “it was very true; and I wondered how I could forbear, when I saw his dishes of the size of a silver three-pence, a leg of pork hardly a mouthful, a cup not so big as a nut-shell” [69, c. 56].
Група іменників, яку відносять до слів зовнішності людини, прикметники фізичного розміру у художній літературі описують: 
–	людину в цілому:
“Mr. Hubbard was a florid, red-whiskered little man, whose admiration for art was considerably tempered by the inveterate impecuniosity of most of the artists who dealt with him” [70, c. 230].
“She was a big woman, and had long black hair” [60, c. 45].
When I was a little girl, only six years old, I one night heard Bessie Leaven say to Martha Abbot [60, c. 56].
–	частини тіла:
“She came across to him, and with her little fingers stroked his hair” [70, c. 60].
“Dry-goods! What are American dry-goods?" asked the duchess, raising her large hands in wonder and accentuating the verb” [70, c. 367].
–	одяг:
“There were large green rosettes upon her little pointed shoes” [70, c. 235].
“And how pretty she had been in her cotton dresses and her large hats! She knew nothing, but she had everything that he had lost” [70, c. 156].
“She wore a moss-coloured velvet jerkin with cinnamon sleeves, slim, brown, cross-gartered hose, a dainty little green cap (шапка) with a hawk's feather caught in a jewel, and a hooded cloak lined with dull red” [70, c. 127].
Більшість лексем із групи прикметників розміру, яка описує вагу, об’єм та площу, вживається з назвами будівель, простору, кімнат, холів, тобто значну чи незначну площу: 
“The Academy is too large and too vulgar” [70, c. 49].
“… the chief rooms are generally two hundred and forty feet high, and broad” [69, c. 67].
“… and a little red gallery high up against the wall filled with musical instruments” [60, c. 98].
Також до груп слів, з якими дуже часто вживаються обрані прикметники розміру, за результатами досліджень виявились іменники, які відносяться до процесів, дій та фактів. Зважаючи на велике значеннєве різноманіття лексем, цю групу ми поділили на 2 підгрупи: 
–	фізичну дію, процес чи факт: 
“There is hardly a single person in the House of Commons worth painting, though many of them would be the better for a little whitewashing (побілка)” [70, c. 280]. 
“The cool water refreshed him after his long sleep” [70, c. 347].
–	моральну дію, процес чи факт:
“…in such amiable persons, produced in me the highest veneration (шанування)” [69, c. 213].
“His sudden mad love for Sibyl Vane was a psychological phenomenon of no small interest” [70, c. 187].
“His unreal and selfish love would yield to some higher influence, would be transformed into some nobler passion” [70, c. 120].
Отже, за результати нашого дослідження обрана нами група прикметників розміру найчастіше описує неживі предмети (предмети побуту), зовнішність людини (її зріст, частини тіла), вагу, об’єм та площу (будівель, споруд) та процеси, дії та факти (фізичні та моральні).
Оскільки завданням нашого дослідження було виявити синтагматичні зв’язки обраних прикметників розміру, варто розглянути особливості використання кожного окремо прикметника розміру з іменниками. До загального великого фізичного розміру ми віднесли прикметники big та large.
1. Big
Незважаючи на те, що цей прикметник вважається найуживанішим у словниках, має велику семантичну цінність та сполучуваність, результати нашого дослідження показали, що у обраних трьох текстах художньої літератури лексема big вживається лише 28 разів. Найчастіше цей прикметник описує зовнішність людини, наприклад:
“…a very big, and very fresh-looking country gentleman, stands before their sofa” [60, c. 578].
“She was a big woman, and had long black hair” [60, 356].
Прикметник big також часто зустрічається у складі сталих виразів. Наведемо приклади деяких з них: 
“…he would always affect to swagger and look big (приймати важливий вигляд) as he passed by me in the queen’s antechamber, while I was standing on some table talking with the lords or ladies of the court” [69, c. 23].
“I left my poor wife big with child (вагітна жінка), and accepted an advantageous offer made me to be captain of the Adventurer, a stout merchantman of 350 tons” [69, c. 56].
“Now, the Big-endians (назва народу) exiles have found so much credit in the emperor of Blefuscu’s court” [69, c. 167].
Однакова кількість вживань прикметника big (по 5 разів) зафіксована з групами іменників на позначення неживі предмети (побут) та власні назви (імена людей та міст), наприклад:
“A strapper – a real strapper, Jane: big, brown, and buxom; with hair just such as the ladies of Carthage must have had” [60, c. 190].
“The weather being very warm, the closet-window was left open, as well as the windows and the door of my bigger box” [60, c. 479].
2. Large
Цей прикметник розміру вживається у текстах 186 разів. Найчастіше лексема описує розмір неживих предметів (49), а саме меблі. Наведемо приклади:
“I had not a very large wardrobe, though it was adequate to my wants” [60, c. 456].
“I walked round to the other side of a large bed, which with its drawn curtains concealed a considerable portion of the chamber” [60, c. 128].
“Lord Henry flung himself into a large wicker armchair and watched him” [70, c. 34].
Прикметник large вживається 46 разів з іменниками ваги, об’єму та площі. У цій підгрупі найчастіше вживаються іменники на позначення споруд, будівель, наприклад:
“He had two large town houses, but preferred to live in chambers as it was less trouble, and took most of his meals at his club” [70, c. 567].
“At the place where the carriage stopped there stood an ancient temple (храм), esteemed to be the largest in the whole kingdom” [70, c. 45].
“And you see, for such a large house, there are very few servants” [60, c. 456].
Найменш частотними групами іменників, що поєднуються з прикметником large, є „власні назви“ (1 раз) „почуття (емоції)“ (2 рази), „звук, запах, світло, колір“ (2 рази) та „процеси, дії, факти“ (2 рази).
Для позначення загального малого розміру, ми обрали два прикметники small та little.  
3. Small
Щодо прикметника small, автори використовують його в текстах також досить часто – 134 рази. Найчастіше цей прикметник описує неживі предмети (36 разів):
“There came a knock at the door, and the butler entered with a laden tea-tray and set it down upon a small Japanese table” [70, c. 345].
“I took out my small perspective glass” [69, c. 198].
Рідше цей прикметник використовується з іменниками ваги, площі та об’єму (24 рази):
“In about seven or eight minutes he reached a small shabby house that was wedged in between two gaunt factories” [70, c. 298].
“Above, a chamber of the same dimensions as the kitchen, with a deal bedstead and chest of drawers; small, yet too large to be filled with my scanty wardrobe” [60, c. 13].
Варто також зазначити, що прикметник small досить часто вживається з групою іменників „багатство (цінність)“, особливо зі словами дорогоцінності, майна та моральних надбань. 
“My father had a small estate in Nottinghamshire” [69, c. 43].
“…with nine large pieces of gold, and some smaller ones” [69, c. 78].
“…business had called him to a small estate of two or three farms he possessed thirty miles off” [60, c. 98].
Групи слів, з якими лексема small не вживається у обраних нами текстах: „власні назви“ та „характер людини“.
4. Little
Прикметник розміру little за результатами наших досліджень вживається у текстах максимальну кількість разів серед досліджуваних лексем – 358. 
Найбільша кількість іменників, що вживаються з прикметником little, належать до слів зовнішності людини (79 разів), наприклад:
“Her little feet pattered overhead” [70, c. 55].
“She came across to him, and with her little fingers stroked his hair” [70, c. 16].
“…then, folding her little hands demurely before her, shaking back her curls and lifting her eyes to the ceiling” [60, c. 87].
Також дуже часто письменники використовують лексему little для надання іменникам (у нашому випадку людям) відтінкового значення крихітності, беззахисності та невинності. Наведемо приклади.
“…and thinking what a great place it was for one lonely little dame (леді) like Mrs. Fairfax to inhabit, when that lady appeared at the door” [60, c. 176].
“…who would hate her governess as a nuisance, to a lonely little orphan, who leans towards her as a friend?” [60, c. 566].
“…and took along with him his little daughter, my nurse” [69, c. 344].
Прикметник little вживається 53 рази для означення розміру неживих предметів, а саме:
–	   предметів побуту:
“He used to give curious concerts in which mad gipsies tore wild music from little zithers (цитра – музичний інструмент)” [70, c. 188].
“I remember picking up a little vellum-covered book in your studio one day and chancing on that delightful phrase” [70, c. 12].
–	меблі:
“…and Sophie and I had little beds in another place” [60, c. 458].
“…he got up, and going into the next room, placed the book on the little Florentine table that always stood at his bedside and began to dress for dinner” [60, c. 543].
Також до груп іменників високої частотності поєднання з прикметниками розміру належать: „вага, об’єм, площа“, „процеси, дії, факти“ та „власні назви“.
Лексема little часто використовується для вираження емоцій та почуттів. У їх поєднанні семантика прикметника набуває відтінку непомітності, легкості, наприклад:
“I felt some little satisfaction in finding myself on firm ground” [69, c. 165].
“…she soon forgot her little freaks (каприз), and became obedient and teachable” [60, c. 231].
“I felt no fear of him, and but little shyness” [60, c. 19].
Також прикметник little може у реченні складовою частиною сталого виразу:
“Then you and I must bid good-bye for a little while?” [60, c. 299].
Для позначення висоти в англійській мові, ми обрали такі лексеми: high, tall, low.
5. High
Прикметник розміру high вживається 118 разів і найчастіше поєднується з такими групами прикметників: 
–	неживі предмети: 
“…he walked over to the deal painting-table that was set beneath the high curtained window” [70, c. 455].
“…or if it abound in high spires (стрілка)” [69, c. 177].
–	почуття (емоції):
“Everyone seemed in high glee (радість); laughter and conversation were general and animated” [60, c. 179].
“The bread and cheese was presently brought in and distributed, to the high delight and refreshment of the whole school” [60, c. 122].
–	процеси, дії, факти:
“He sought to elaborate some new scheme of life that would have its reasoned philosophy and its ordered principles, and find in the spiritualizing of the senses its highest realization” [70, c. 459].
“…in such amiable persons, produced in me the highest veneration (шанування)” [70, c. 469].
Групи іменників, з якими прикметник high не вживається у художніх текстах:  „абстрактні поняття“ та „їжа (страви)“.
6. Tall
На відміну від свого синоніма, лексема tall описує здебільшого зовнішність людини і тварин, рослин, а також власні назви, наприклад:
“He could not help liking the tall, graceful young man who was standing by him” [70, c. 231].
“…for instance, the tallest horses and oxen are between four and five inches in height” [64, c. 58].
“Did you say that tall lady was called Miss Temple?” [60, c. 78].
“The two young men went out into the garden together and ensconced themselves on a long bamboo seat that stood in the shade of a tall laurel bush” [60, c. 367].
““You’re not grown so very tall, Miss Jane, nor so very stout,” continued Mrs. Leaven” [60, c. 320].
З іншими групами іменників, які наведені у таблиці прикметник tall майже не вживається.
7. Low
За результатами досліджень прикметник low використовується 115 разів. У більшості випадків письменники їх поєднують з підгрупою іменників, що означають запах, світло, колір (31), а найчастіше звук (голос людини), наприклад:
“A low moan (стогін) broke from her, and she flung herself at his feet and lay there like a trampled flower” [70, c. 471].
“A pause of some seconds succeeded, filled up by the low, vague hum (дзижчання)” [60, c. 339].
“When thus alone, I not unfrequently heard Grace Poole’s laugh: the same peal, the same low, slow ha! ha!” [60, c. 177].
““You are too inquisitive, St. John,” murmured Mary in a low voice” [60, c. 239].
Оскільки для позначення довжини, ми обрали прикметники long та short, розглянемо синтагматичні зв’язки цих прикметників із групами іменниками.
8. Long 
Лексема long вживається у тексті 194 рази. За результатами досліджень, найчастіша група слів, яку описує цей прикметник виражає процеси, дії та факти (41 раз), наприклад:
“Dorian Gray drew a long breath” [70, c. 547].
“A great stone that I happened to find, after a long search” [69, 309].
“I never liked long walks, especially on chilly afternoons” [60, c. 161].
Досить часто лексема long вживається з іменниками на позначення:
–	зовнішності людини:
“From time to time a huge misshapen cloud stretched a long arm across and hid it” [60, c. 118].
“…one family derives a long chin…” [69, c. 611].
“Yes; she is a peacock in everything but beauty," said Lord Henry, pulling the daisy to bits with his long nervous fingers.” [70, c. 177].
–	неживих предметів:
“…what is the best colour for a coat, whether black, white, red, or gray; and whether it should be long or short” [70, c. 34].
“I began last week to permit my wife to sit at dinner with me, at the farthest end of a long table” [69, c. 52].
–	часу, періоду, інтервалу:
“After about a quarter of an hour Hallward stopped painting, looked for a long time at Dorian Gray” [70, c. 127].
“When dressed, I sat a long time by the window looking out over the silent grounds and silvered fields and waiting for I knew not what” [60, c. 413].
Також окремо виділимо групу стійких виразів, до складу яких входить прикметник long, наприклад:
“Her knives were twice as long as (поки) a scythe” [69, c. 188].
“Resist it, and your soul grows sick with longing for (хотіти) the things it has forbidden to itself, with desire for what its monstrous laws have made monstrous and unlawful” [70, c. 311].
9. Short
Прикметник short використовується у текстах 74 рази, а найчастіше – з іменниками на позначення процесу, дії, факту (21):
“I now intend to give the reader a short description of this country” [69, c. 68].
“We cannot – we cannot,” he answered, with short, sharp determination” [60, c. 23].
Також як і лексема long, прикметник short використовують для опису часу: 
“…but intending in a short time to publish a volume by itself” [69, c. 27].
“A short time after she pursued—“I seed you go out with the master, but I didn’t know you were gone to church to be wed” [60, c. 322].
Слово short може бути складовою частиною стійких словосполучень, таких як:
“A few wild weeks of happiness cut short (обривати, переривати, зупиняти) by a hideous, treacherous crime” [69, c. 273].
“…spread over every limb and joint – in short (кажучи загалом), every part” [69, c. 301].
Ширину в англійській мові можна висловити за допомогою прикметників wide, broad та narrow.
10. Wide
Лексема wide порівняно з іншими вищезгадуваними прикметниками вживається не дуже часто (38 разів), але зазвичай описує неживі предмети та вагу, об’єм, площу. Наведемо приклади.
“We will go up by the front staircase, as it is wider” [70, c. 43].
“The great oven (піч) is not so wide” [70, c. 33].
“When Mrs. Fairfax had bidden me a kind good-night, and I had fastened my door, gazed leisurely round, and in some measure effaced the eerie impression made by that wide hall” [60, c. 75].
“…the country had been scoured far and wide” [60, c. 98].
Також цьому прикметнику властиво описувати іменники, що належать до абстрактних понять:
“the space being so wide between that and the palace” [69, c. 76].
““But wide as pathless was the space
That lay our lives between,
And dangerous as the foamy race
Of ocean-surges green” [60, c. 105].
11. Broad
Лексема broad у художніх текстах вживається 36 разів. Цей прикметник описує:
–	зовнішність людини (9):
“…when I saw them near, with a mole (родимка) here and there as broad as a trencher” [69, c. 65].
“…the face of it indeed was flat and broad” [69, c. 87].
“I knew my traveller with his broad and jetty eyebrows; his square forehead, made squarer by the horizontal sweep of his black hair” [60, c. 144].
–	природу (її явища):
““Day set on Norham’s castled steep,
And Tweed’s fair river broad and deep” [60, c. 219].
12. Narrow
За результатами досліджень прикметник narrow використовується 38 разів. У більшості випадків письменники їх поєднують з підгрупою іменників, що означають:
–	неживі предмети:
“…a coat, whether black, white, red, or gray; and whether it should be long or short, narrow” [69, c. 58].
“…like types of the Hebrew ark; rows of venerable chairs, high-backed and narrow; stools still more antiquated” [69, c. 110].
–	вагу, об’єм та площу:
“Is he with Damer de Rochester, sharing the shelter of his narrow marble house?” [60, c. 347].
“…the windows were latticed and narrow…” [60, c. 176].
13. Deep
Цей прикметник розміру вживається у текстах 69 разів. Найчастіше лексема описує рівень/міру звуку, запаху, світла, кольору (19), а саме голосу та тіні, наприклад:
“She stirred the fire, so that a ripple of light broke from the disturbed coal: the glare, however, as she sat, only threw her face into deeper shadow” [60, c. 155].
“…her voice was deep, its inflections very pompous, very dogmatical” [60, c. 198].
“This was a demoniac laugh – low, suppressed, and deep – uttered, as it seemed, at the very keyhole of my chamber door” [60, c. 128].
“Out of these deep surrounding shades rose high, and glared white, the piled-up mattresses and pillows of the bed, spread with a snowy Marseilles counterpane” [60, c. 122].
Також цьому прикметнику властиво описувати іменники, що належать до процесів, дій та фактів:
“He heaved a deep breath, opened the door a little wider, and with half-closed eyes and averted head, walked quickly in, determined that he would not look even once upon the dead man” [70, c. 411].
“I waited till the last deep and full vibration had expired – till the tide of talk, checked an instant, had resumed its flow” [60, c. 153].
14. Shallow
Прикметник розміру shallow за результатами наших досліджень вживається у текстах 19 разів. 
Найбільша кількість іменників, що вживаються з прикметником shallow, належать до слів зовнішності людини (9 разів), наприклад:
“ But the world might guess it, and I will not bare my soul to their shallow prying eyes” [70, c. 59].
Отже, за результатами дослідження можна зробити висновок, що серед обраних прикметників розміру є такі, що мають широке коло сполучуваності з іменниками (large, long, low…), а сполучуваність деяких інших носить обмежений характер (tall, narrow…); навіть у тих випадках, коли досліджувані прикметники розміру сполучаються з усіма підкласами іменників, розподіл частот сполучуваності прикметників з іменниками носить нерівномірний характер. 

Висновки до другого розділу

У другому розділі нами було визначено структуру та функціонування лексико-семантичного поля прикметників фізичного розміру в англійській мові, проведено структурно-семантичний аналіз лексико-семантичного поля прикметників фізичного розміру, з’ясовано особливості вживання відібраних прикметників із значенням розміру в художніх текстах та їх синтагматичні відношення з іменниками.
У результаті нашого дослідження нами було визначено, що: 
 – у реальному житті розмір  кожного  предмету може описуватися за допомогою прикметників загального великого та загального малого розміру, а також має такі параметри:  висоту,  глибину, довжину та широту. Цим значенням відповідають такі антонімічні пари прикметників: високий – низький, глибокий – мілкий, широкий – вузький , довгий – короткий;
– структурними одиницями лексико-семантичного поля фізичного розміру є ядро, центр та периферія;
–  до ядра відносяться назва поля – розмір, загальний великий та малий розмір;
– серед синонімічного ряду прикметників, що позначають загальний великий розмір, найбільш нейтральними є два прикметники: big та large;
– у підгрупі прикметників загального розміру із семою „малий“ наявні дві домінанти, які розділяють за сферами вживання і які співіснують протягом усіх періодів англійської мови. Це лексеми “little” та “small”;
–  центр поля складається з одиниць, які мають інтегральне, загальне з ядром і суміжними одиницями диференційоване значення. У нашому лексико-семантичному полі до таких одиниць відносяться лексеми розміру, що позначають параметричні характеристики, а саме прикметники на позначення висоти, довжини, глибини, ширини;
– домінантній антонімічній парі сем високий – низький в англійській мові відповідають прикметники high, tall та low, для означення довжини – long та short, ширини – wide, broad та narrow, глибини – deep – shallow;
– периферія включає в себе лексеми, семеми яких перетинаються з ядерними словами за окремими семами. Ми відносимо до цієї структурної одиниці прикметники розміру, що в контексті позначають не величину, і тим самим поєднуються із ядрами інших лексико-семантичних полів (а також фразеологізми, стійкі словосполучення);
– кожен прикметник  характеризує фізичний розмір свого типу іменників;
– для встановлення синтагматичних зв’язків  у лексичній мікросистемі ми: а) піддали аналізу текст, з якого  виписали фрагменти, які складаються з досліджуваного прикметника та іменника, б) розподілили весь корпус іменників, що становлять контекстуальні набори обраних прикметників, на семантичні підкласи, в) уклали таблицю, в яких представлено частоти сумісного вживання кожного досліджуваного прикметника з кожним із виокремлених підкласів іменників, г) описовим методом зробили аналіз сполучуваності прикметників фізичного розміру з групами іменників;
– прикметники розміру зустрічаються з такими групами іменників як: неживі предмети – 275 разів, зовнішність людини – 219 разів, вага, об’єм та площа – 195 разів, процеси, дії та факти – 159 разів;
– за результатами нашого дослідження найчастіше прикметник big описує зовнішність людини, large – неживі предметів, а саме меблі, small – неживі предмети, little – зовнішність людини, high – неживі предмети, tall – зовнішність людини і тварин, рослин, а також власні назви, low – запах, світло, колір, а саме звук (голос людини), long – процес, дії та факти, short – процес, дії, факти, wide – неживі предмети та вагу, об’єм, площу, broad – зовнішність людини, narrow – неживі предмети, deep – звук, запах, світло, колір, shallow – зовнішність людини.

ВИСНОВКИ
У нашому дослідженні, ми обґрунтували теоретичні передумови вивчення лексико-семантичного поля розміру та з’ясували структуру та функціонування прикметників фізичного розміру в англійській мові. 
Доцільно зазначити, що розмір серед інших значень прикметників є найбільш уживаним і, мабуть, найбільш значущим тому що відображає одну з рис та ознак речей матеріального світу – їх існування у просторі. Лексема «розмір» поділяється на 5 лексико-семантичних мікрополів: розмір як величина, обсяг чого-небудь, розмір як величина грошової оплати, розмір як величина, масштаб якого-небудь явища, розмір як комбінації елементів будови, розмір як музичний метр, і визначили, що найбільшим за обсягом мікрополем є розмір як величина, обсяг чого-небудь, до складу якого належать і прикметники фізичного розміру. 
Лексико-семантичне поле є найбільшим парадигматичним утворенням, і є складовою частиною лексико-семантичної системи. 
Лексико-семантичною мовною системою вважається сукупність перехрещених парадигматичних угрупувань різного рівня абстрагування та виділення із властивими їм семантичними відношеннями, що відповідають дійсності, відображеній у свідомості мовців. Як будь-яка інша система, лексико-семантична система базується на відношеннях, найголовнішими серед яких є парадигматичні та синтагматичні зв’язки. Парадигматичні відношення в лексико-семантичній системі – відношення між словами і групами слів на основі спільності або протилежності їх значень, синтагматичні зв’язки – відношення одиниць, розташованих лінійно; це здатність мовних елементів поєднуватися. Синтагматичні відношення називають горизонтальними, оскільки вони завжди реалізуються між одиницями, які розташовуються одна за одною. 
У нашому дослідженні парадигматичні відношення визначалися шляхом структурно-семантичного аналізу лексико-семантичного поля прикметників фізичного розміру, а синтагматичні зв’язки були визначені за допомогою суцільної вибірки прикметників розміру з текстів художньої літератури таких письменників: Оскара Уайльда „Портрет Доріана Грея“,  Джонатана Свіфта „Мандри Гуллівера“ та Шарлотти Бронте „Джейн Ейр“, а також аналізу результатів описовим методом. 
Структурними елементами лексико-семантичного поля є: ядро, центр та периферія. Виокремлення та поділ на структурні елементи слів лексико-семантичного поля є складною процедурою, адже межі між окремим ядром та окремими зонами периферії є нечіткою, розмитою, так як конституанти поля можуть належати до ядра одного поля і до периферії іншого поля і навпаки. 
У ході структурно-семантичного аналізу лексико-семантичного поля прикметників фізичного розміру ми визначили, що до ядра відносяться назва поля – розмір, загальний великий та малий розмір. Центр поля складається з одиниць, які мають інтегральне, загальне з ядром і суміжними одиницями диференційоване значення. У нашому лексико-семантичному полі до таких одиниць відносяться лексеми розміру, що позначають параметричні характеристики, а саме прикметники на позначення висоти, довжини, глибини, ширини. Периферія включає в себе лексеми, семеми яких перетинаються з ядерними словами за окремими семами. Ми відносимо до цієї структурної одиниці прикметники розміру, що в контексті позначають не величину, і тим самим поєднуються із ядрами інших лексико-семантичних полів (а також фразеологізми, стійкі словосполучення).
Із кожного структурного елементу, шляхом роботи зі словниками та аналізу попередніх досліджень науковців, ми визначили найуживаніші та високочастотні прикметники фізичного розміру, які були обрані для визначення синтагматичних відношень з іменниками.
Їх кількість налічувала 14 прикметників, а саме: на позначення загального розміру big , large та little, small, висоти – high, tall та low, для означення довжини – long та short, ширини – wide, broad та narrow, глибини – deep – shallow. 
Для встановлення синтагматичних зв’язків у лексичній мікросистемі ми: а) піддали аналізу текст, з якого виписали фрагменти, які складаються з досліджуваного прикметника та іменника, б) розподілили весь корпус іменників,  що  становлять  контекстуальні  набори  обраних прикметників, на семантичні підкласи, в) уклали  таблицю, в яких представлено частоти сумісного вживання кожного досліджуваного прикметника з кожним із виокремлених підкласів іменників, г) описовим методом зробили аналіз сполучуваності прикметників фізичного розміру з групами іменників.
На основі отриманих результатів, нами було визначено, що найвищим показником вживаності характеризуються такі підкласи: неживі предмети – 275 разів, зовнішність людини – 219 разів, вага, об’єм та площа – 195 разів, процеси, дії та факти – 159 разів;
У більшості випадків прикметник big описує зовнішність людини, large – неживі предметів, а саме меблі, small – неживі предмети, little – зовнішність людини, high – неживі предмети, tall – зовнішність людини і тварин, рослин, а також власні назви, low – запах, світло, колір, а саме звук (голос людини), long – процес, дії та факти, short – процес, дії, факти, wide – неживі предмети та вагу, об’єм, площу, broad – зовнішність людини, narrow – неживі предмети, deep – звук, запах, світло, колір, shallow – зовнішність людини.
Отже, польова модель підтверджує уявлення про мову як систему. Виокремлення парадигматичних та синтагматичних відношень у процесі польового аналізу прикметників розміру в англійській мові досить ефективне у практичному плані, оскільки дає матеріал для використання результатів як у лінгвістиці та перекладацькій діяльності, так і у методиці викладання англійської мови.

СПИСОК ВИКОРИСТАНИХ ДЖЕРЕЛ

1.	Академічний тлумачний словник української мови (1970 – 1980). URL: http://sum.in.ua/s/rozmir (дата звернення: 20.11. 2019)
2.	Апресян Ю.Д. Лексическая семантика. Синонимические средства языка. М. : Наука, 1974. 368 с.
3.	 Апроксимативні методи вивчення лексичного складу: навч. посібник / Левицький В. В., Огуй О. Д., Кійко С. В., Кійко Ю. Є. Чернівці : Рута, 2000. 136 с.
4.	Архелюк В. В. Прикметники розміру в сучасній англійській мові : автореф. дис. на здобуття наук. ступеня канд. філол. наук : 10.02.04. К., 1999. 20 с.
5.	 Балла М. І. Англо-український словник: у 2 т. К. : Освіта, 1996. 752 с. 
6.	Багмут І. В. Лексико-семантичне поле звуконайменувань у сучасній українській літературній мові (склад, структура, парадигматика): дис. канд. філол. наук: 10.02.01 / Нац. пед. ун-т ім. М.П. Драгоманова. К., 2007. 236 с.
7.	Большой энциклопедический словарь. Языкознание. / гл. ред. В. Н. Ярцева. М. : Большая российская энциклопедия, 1998. 685 с.
8.	Бурячок А. А. Принцип моделювання семантичних полів лексики на матеріалі східнослов’янських назв політичних відносин. Мовознавство. 1985. №4 С. 41 – 45.
9.	Вердиева З. Н. Семантические поля в современном английском языке: учеб. пособие для пед. ин-тов. М. : Высш. шк., 1986. 120 с.
10.	Гетманцев Д. О., Шукліна Н. Г. Банківське право України: навч. посіб. К. : Центр учбової літератури, 2007. 344с. URL: http://shron1.chtyvo.org.ua/Hetmantsev_Danylo/Bankivske_pravo_Ukrainy.pdf (дата звернення: 08.02.2019).
11.	Гладкоскок Л. Г. Парадигматичні відношення в лексичній мікросистемі «світлий» в англійській мові. Вісник Житомирського державного університету. Філологічні науки. 2010. № 54.  С. 218 – 222.
12.	Ґріль І. О. Типи синтагматичних зв’язків прикметників зі значенням "сильний" у давньоверхньонімецькому періоді розвитку німецької мови. Вісник Житомирського державного університету. Філологічні науки. 2011. № 58.  С. 234 – 237.
13.	Денисова С. П. Типологія категорій лексичної семантики. К. : Вид-во Київського держ. лінгвістичного ун-ту. 1996. 294 с
14.	Дідух Н. Семантична структура параметричних прикметників. Вісник Львівського університету. 2004. № 34. С. 159 – 167. 
15.	Дудик П. С. Стилістика української мови: навчальний посібник. К. : Видавничий центр «Академія», 2005. 368 с. 
16.	Загнітко А. П., Данилюк І. Г. Великий сучасний англо-український українсько-англійський словник Донецьк : ТОВ ВКФ «БАО», 2006. 1008 с. 
17.	Іщенко Н. Актуальні проблеми семантики. Системність семантики. Наукові записки. – Серія: Філологічні науки (мовознавство). Кіровоград: РВВ КДПУ ім. В. Винниченка. 2010. № 89 (3). С. 3 – 6.
18.	Караулов Ю. Н. Структура лексико-семантического поля. Филологические науки. 1972. №1. С.57 -68.
19.	Ключка Н. Я. Лексико-семантичне поле як системно-структурне утворення. Наукові записки. Сер. Філологічна.2012. Острог : Вид-во Нац. ун-ту «Острозька академія». № 24. С. 129–131. 
20.	Кобoзева И.М. Лингвистическая семантика: учебник. М. : Эдиториал УРСС, 2000. 352с.	
21.	 Конверсія. URL: http://opentalk.org.ua/langstory/konversiya (дата звернення: 23.04.2019).
22.	Короткий тлумачний словник лінгвістичних термінів. Українська мова / за ред. С. Я. Єрмоленка. К. : Либідь, 2001. 223 с. 
23.	Кочерган М. П. Вступ до мовознавства : підручник для студентів філологічних спеціальностей вищих навчальних закладів. К. : Видавничий центр „Академія“, 2005. 368 с. 
24.	Кочерган М. П. Загальне мовознавство. Київ : Академія, 2006. 464 с. – (Альма-матер)
25.	Кронгауз М. А. Семантика : учебник. М. : Рос. гос. гуманит. ун.-т, 2001. 399 с.
26.	Кубрякова Е. О. Теория номинации и словообразование. Языковая номинация (Виды наименований). – М. : Наука, 1977. С. 290 – 291.
27.	Кузнецова А. И. Понятие семантической системы языка и методы ее исследования. М. : Изд-во московского ун-та, 1963. 58 с.
28.	Кузнецов А. М. Структурно-семантические параметры в лексике. М. : Наука, 1980. 160 с.
29.	Курилко Н. М. Способи організації лексичних одиниць у семантичному просторі художнього тексту. Науковий вісник Міжнародного гуманітарного університету. Сер.: Філологія. 2015. № 15. том 2. С.91-93.
30.	Левицкий В.В. Квантитативные методы в лингвистике. Черновцы : Рута, 2004. 190 с.
31.	Левицкий В. В. Семасіологія. Вінниця : Нова Книга, 2006. 512 с.
32.	Лех О. С. Лексико-семантичне поле як структурний компонент та метод його дослідження. Дні науки – 2006 : матеріали ІІ Міжнародної науково-практичної конференції, 17-28 квітня 2006 р. Том 18. – Філологічні науки. – Дніпропетровськ: Наука і освіта, 2006. С. 26-28.
33.	Лех О. С. Особливості лексичної семантики прикметників на позначення розміру в сучасній німецькій мові. Науковий вісник Волинського національного університету імені Лесі Українки. 2009. № 5. С. 502 – 506.
34.	Лех О. С. Семантика, синтагматика, парадигматика прикметників на позначення розміру в сучасній німецькій мові : дис... канд. наук: 10.02.04 / Чернівецьк. нац. ун-т ім. Ю. Федьковича. Чернівці, 2008. 273 с.
35.	Літературознавчий словник-довідник. Київ : Видавничий центр «Академія», 2007. Друге видання с. 52].
36.	Мартине А. Распостранение языка и структурная лингвистика. Новое в лингвистике. – М., 1972. – № 6. – С. 81 – 93. – URL: http://www.philology.ru/linguistics1/martine-72.htm (дата звернення: 11.02.2019).
37.	Межжеріна Г.В. Структурна організація семантичних одиниць (поле − лексико-семантична група − слово). Актуальні проблеми української лінгвістики: теорія і практика. 2002. Вип. 5. С. 114–126.
38.	Основні світові валюти. URL: http://www.kurs.cv.ua/osnovni_valuty.php (дата звернення: 24.04.2019)
39.	Парасін Н. Д. Лексика на позначення розміру в поезії Тараса Шевченка : перцептивний і неперцептивний зміст. Вісник Житомирського державного університету. 2011. № 56. С. 153 – 156.
40.	Петришин М. Й Структура лексико-семантичного поля параметричних прикметників у давньогрецькій мові (на матеріалі гомерівського епосу) Вісник Житомирського державного університету. Філологічні науки 2012. № 62. С. 146-149.
41.	Полевые структуры в системе языка / под. ред. проф. З. Д. Поповой. Воронеж : Издательство Воронежского ун-та, 1989. 200 с.
42.	Рахилина Е. В. Когнитивный анализ предметных имен: семантика и сочетаемость. М. : Русские словари, 2008. 416 с.
43.	 Селіванова О. О. Сучасна лінгвістика: термінологічна енциклопедія. Полтава : Довкілля, 2006. 716 с.
44.	Скорик Л. Лексикологія. Фразеологія. URL:  http://svitslova.com/mova/leksykologiya-frazeologiya/1718-vydy-synonimiv.html (дата звернення: 15.02.2019).
45.	Словник літературознавчих термінів. URL: http://www.ukrlit.vn.ua/info/dict/85on1.html (дата звернення: 15.02.2019).
46.	Соловйова О. В. Еволюція прикметників із значенням „маленький“ в англійській мові. Наукові записки. Сер. Філологічні науки. 2008. № 95 (2). С. 282 – 288.
47.	 Соловйова О. В. Семантичні зміни прикметників зі значенням „великий“ в англійській мові. Науковий вісник Волинського національного університету ім. Лесі Українки. Інтерлінгвістика. 2009. №16. C. 150 – 156
48.	Соловйова О. В. Семантична еволюція прикметників розміру в англійській мові : автореф. дис. на здобуття наук. ступеня канд. філол. наук : 10.02.04. Чернівці, 2010. 21 с.
49.	Соловйова О. В. Семантична категорія розміру в сучасній англійській мові. Вісник Житомирського державного університету. Філологічні науки. 2009. № 45. C. 222 – 226.
50.	Соловйова О. В. Семантика прикметників загального розміру в сучасній англійській мові. Науковий вісник Чернівецького національ¬ного університету ім. Юрія Федьковича  [ЧНУ]. 2009. C. 38 – 52.
51.	 Стернин И. А. Лексическое значение слова в речи. Воронеж : Издательство Воронежского университета, 1985. 171 с.
52.	Тарасюк А. Лексико-семантичне поле як структурний компонент лексичної системи мови.. Збірник наукових праць студентів та молодих учених (За матеріалами Всеукраїнської студентської науково-практичної Інтернет-конференції «Сучасні філологічні дослідження: традиції та інновації»‚ 28 березня 2019 р.). Умань: Візаві‚ 2019 р. с. 289 -293.
53.	 Тлумачний словник англійської мови The Free Dictionary by Farlex. URL: http://www.thefreedictionary.com/size (дата звернення: 17.01.2019).
54.	Усатенко Т. П. Лексична семантика і розвиток мовлення учнів. К. : Рад. шк., 1984. 234 с.
55.	Уфимцева А. А. Смысловые связи слов в пределах лексико-семантической группы Опыт изучения лексики как системы (на материале английского языка). М. : Изд-во Академии наук СССР, 1962.  287 с.
56.	Филин, Ф. П. Очерки по теории языкознания. М. : Наука, 1982. 336 с.
57.	Хавкіна О. М. Структурування функціонально-семантичного поля параметричності в сучасних англійській та українській мовах. Нова філологія : зб. наукових праць. Запоріжжя : ЗНУ, 2009. № 36. С. 150 – 154.
58.	Arnold, I. V. (1988). The English Word. Moscow: Higher School.
59.	Brinton, L. J. and Brinton, D. M. (2010) The Linguistic Structure of Modern English. Amsterdam / Philadelphia: John Benjamins Publishing Company. Retrieved from: http://benjamins.com/#catalog/ books/z.156/main 
60.	 Bronte, Ch., Jane Eyre. Retrieved from: http://www.planetpdf.com/planetpdf/pdfs/free_ebooks/ jane_eyre_nt.pdf 
61.	Collins, H. English Dictionary for Advanced Learners. URL: URL: Retrieved from: http://www.harpercollins.co.uk/Titles/45946/ 
62.	Encyclopedia Britannica / Merriam Webster. Retrieved from: http://www.merriam-webster.com/dictionary/synonym 
63.	Geeraerts, D. (2010). Theories of Lexical Semantics. Oxford–New York : University Press. 
64.	Lyons, J. (1977). Semantics.Volume 1. Cambridge : Cambridge University Press. URL: https://books.google.com.ua/books?id=jQA6wVLCINUC &printsec=frontcover&hl=ru#v=onepage&q&f=false 
65.	Merriam-Webster Dictionary. Retrieved from:  https://www.merriam-webster.com/dictionary/big 
66.	 Oxford Dictionary – тлумачний онлайн-словник. Retrieved from: http://oxforddictionaries.com/ 
67.	Schneider, K. P. (2003), Diminutives in English, Tübingen : Max Niemezer Verlag.
68.	 Swan, M. (2005). Practical English Usage. Oxford: Oxford University Press. 
69.	Swift J., Gulliver's Travels into several remote nations of the world. Retrieved from:  http://www.gutenberg.org/files/829/829-h/829-h.htm 
70.	Wilde, O. Picture of Dorian Gray Retrieved from: http://www.planetpdf.com/planetpdf/pdfs/free_ebooks/The_Picture_of_Dorian_Gray_NT.pdf

ДОДАТКИ
Додаток А
Основні валюти світу
Американський долар (USD) — долар США, найважливіша валюта світу та універсальний засіб оцінки будь-якої іншої валюти, яка торгується на FOREX. Усі валюти звичайно котируються щодо долара США. В умовах міжнародної економічної та політичної нестабільності, долар США усе ще залишається єдиною надійною валютою, статус якої перевірений під час останньої Світової економічної кризи початку 2008 року.

Євро (EUR) — євро був створений для того, щоб стати провідною валютою Євросоюзу. Як і долар США, присутність євро на міжнародному ринку забезпечується завдяки Європейському Валютному Союзу. Наразі єдиній європейській валюті завдає шкоди неадекватний ріст, високий рівень безробіття й небажання уряду робити структурні зміни (станом на 2010 рік). В 1999 і 2000 р. тиск на курс євро було спричинено відтоком іноземних інвесторів, особливо японських, які були змушені ліквідовувати свої загублені інвестиції.

Англійський фунт стерлінгів (GBP) — до кінця другої світової війни фунт залишався світовою опорною валютою. Його псевдонім cable ("телеграма") був пов'язаний із застосуванням телексних апаратів для торгівлі на ринку в часи розквіту фунта. Ця валюта торгується в більших обсягах за долари й йєну, однак її торги за інші валюти сильно відрізняються між собою. Дворічна участь у Європейській обмінній системі (ЕОС) у період з 1990 р. по 1992 рр. зробила позитивний вплив на британський фунт, оскільки він змушений був, як правило, слідувати за коливаннями німецької марки, однак кризові умови, що прискорили вихід фунта з ЕОС, подіяли на нього психологічно. На початку 2000 р. фунт мав шанс приєднатися до євро, якби результати референдуму по цьому питанню у Великобританії виявилися позитивними.

Японська йена (JPY) — японська йена стоїть на третьому місці серед найпоширеніших на світовому ринку валют, хоча за обсягом присутності на ринку вона суттєво уступає долару США і євро. Йєну відрізняє висока, практично цілодобова ліквідність в усьому світі. Найбільший попит на ієну для валютних операцій має, природно, місце серед японських "кейрецу" - економічних і фінансових об'єднань. Йєна досить чутлива до коливань індексу Никкей (Nikkey), японської фондової біржі й ринку нерухомості. Спроба Японського банку зменшити інфляційне накачування останніх двох ринків вплинула на курс Йєни, хоча цей вплив і був короткочасним.

Швейцарський франк (CHF) — швейцарський франк являє собою валюту єдиної із провідних європейських держав, яка не входить ні в Європейський валютний союз, ні в число країн "Великої сімки". Хоча обсяг швейцарської економіки відносно невеликий, франк відноситься до числа чотирьох основних валют, адекватно відбиваючи силу і якість економіки й фінансової системи Швейцарії. Швейцарія перебуває в тісних економічних зв'язках з Німеччиною, а отже і з Єврозоною. Тому, в умовах політичної нестабільності на Сході, зазвичай, швейцарському франку віддають перевагу, перед євро. Прийнято вважати, що швейцарський франк — стабільна валюта. У дійсності, з погляду валютної торгівлі, франк у точності повторює рух євро, але йому не дістає ліквідності останнього. При перевищенні попиту на нього над пропозицією швейцарський франк може бути більш волатильним ніж євро.

Канадський долар (CAD) — Канада вирішила використовувати долар замість фунта стерлінгів через повсюдне поширення іспанського долара в Північній Америці в 18- початку 19 століття, а також у результаті стандартизації американського долара. Провінція Канади оголосила, що всі рахунки будуть збережені в доларах станом на 1 січня 1858 р. і замовила надрукувати перші офіційні канадські долари в тому ж році.

Австралійський долар (AUD) — долар Австралії з'явився 14 лютого 1966 р. Він не тільки замінив австралійський фунт, але також увів десяткову систему. Слідом за введенням австралійського долара в 1966 році, вартість національної валюти знову стала оцінюватися згідно Бреттон-Вудсьго золотого стандарту, як це було з 1954 р. Вартість австралійського долара вказувалася з посиланням на золото, але на практиці використовувався долар США.

Додаток Б
Короткий термінологічний словник

Абсолютні синоніми (інколи їх називають ще безвідносними) – слова, однакові за лексичним значенням, інколи мають незначні відмінності.
Антонімія – семантичне явище, зв'язане з відображенням у мові однієї і тією же сутністю, однак на відміну від синонімів подібність значення антонімічних слів виявляється насамперед у їхньому протиставленні в нашій свідомості. 
Антоніми – слова з протилежним значенням, що виражають несумісні поняття.
Гі́перо-гіпонімі́я – це сукупність семантично однорідних одиниць, які належать до одного класу; «як вид парадигматичних відношень, так і тип семантичних змін та полісемії, який полягає в утворенні нового значення на основі родо-видового включення в нього ознак попереднього» (Левицький); 
Гіперо́нім – (грец. ύπερ – префікс, що означає надмірність, підвищення, і όνυμα – ім’я, назва) – родове слово за гіпонімічних відношень між словами. Напр.: тварина – слон.
Гіпонім – (грец. ύπο – префікс на означення зниження, нестачі, і όνυμα – ім’я, назва) – видове слово за гіпонімічних відношень між словами. Напр.: квітка – троянда.
Діахронія (від гр. dia "через" і chronos "час", тобто "різночасність") – 1) історичний розвиток мови; 2) дослідження мови в часі, в її історичному розвитку.
Інваріантність – незмінність, постійність при яких-небудь перетвореннях, при переході до нових умов. 
Когнітивна лінгвістика (від англ. cognition «знання, пізнання», «пізнавальна здатність») – мовознавчий напрям, який розглядає функціонування мови як різновид когнітивної, тобто пізнавальної, діяльності, а когнітивні механізми та структури людської свідомості досліджує через мовні явища.
Когнітивний підхід – (до мовних явищ) аналіз функціонування мови  як різновид когнітивної діяльності, а когнітивні механізми і структури людської свідомості досліджуються через мовні явища. 
Конверсія – це утворення нової (похідної) основи з уже існуючої (вивідної) основи простим переосмисленням останньої, без будь-якої зміни її форми. При цьому похідна основа завжди належить до іншої частини мови, ніж вивідна, і відповідно набуває нових морфологічних і синтаксичних властивостей.
Контекст (лат. contextus – тісний зв’язок, сплетення) – відрізок, частина тексту писемної чи усної мови з закінченою думкою, який дає змогу точно встановити значення окремого слова чи виразу, що входять до його складу.
Критерій Пірсона, або критерій χ ² (Хі-квадрат) – найбільш часто вживаний критерій для перевірки гіпотези про закон розподілу. У багатьох практичних завданнях точний закон розподілу невідомий, тобто є гіпотезою, яка вимагає статистичної перевірки.
Лексема – це слово в сукупності його форм і можливих значень у всіх його вживаннях і реалізаціях.
Лексико-семантична група – це така група повнозначних слів, кожна з яких своєрідна лексично, семантично і за виконуваними стилістичними функціями.
Лексико-семантичний варіант – окреме лексичне значення слова.
Лексико-семантичні поля – групи слів зі спільною гіперсемою, тобто значенням, єдиним (інтегральним) для всієї групи. 
Лексичне значення – реальний, предметно-речовий зміст слова, який визначається співвіднесеністю слова з відповідним поняттям.
Мікрополе (у семантичному полі) – семантичне об’єднання, елементи яких пов’язані інтегральною ознакою, вираженою звичайно домінантою мікрополя (ядерною лексемою).
Ономасіологія – це аспект лексичної семантики, в якому значення вивчається у напрямку: від плану змісту до плану вираження; підрозділ лінгвістики, який вивчає процеси найменування. Її називають ще теорією номінації. Ономасіологія протиставляється семасіології за спрямуванням, напрямком дослідження. 
Парадигматичні відношення – це відношення між словами і групами слів на основі спільності або протилежності їхніх значень, які перебувають у відношенні опозиції. Найбільші парадигматичні об’єднання становлять лексико-семантичні поля.
Параметр – величина, властива якому-небудь предмету, пристрою, явищу.
Параметричні прикметники – це вимірювальні прикметники, котрі вживають для позначення параметрів предметів, відображають найважливіші властивості логічної категорії простору – двовимірність та тривимірність.
Периферія поля – це один із структурних елементів лексико-семантичного поля, що включає в себе слова, семеми яких перетинаються з ядерними словами за окремими семами.
Поле – це своєрідна мозаїка слів, де кожне окреме слово має певне місце в лексико-семантичному просторі
Прикметник – самостійна частина мови, що виражає ознаку предмета, граматично виявлену в категоріях роду, числа і відмінка та відповідає на питання який? яка? яке? які? чий? чия? чиє? чиї?
Рівні мовної структури – складові частини, автономні механізми мовної системи, кваліфікуються як підсистеми, що становлять систему мови, кожен рівень має свій тип одиниць, свою сферу мовного простору і своє функціональне навантаження.
Розмір – величина, обсяг чого-небудь в одному або в кількох вимірах; 1) номер, що вказує на величину якого-небудь одягу, взуття; 2) величина грошової оплати або винагороди за що-небудь; 3) величина, масштаб якого-небудь явища; сила, міра вияву чого-небудь; 4) літ. регулярно повторювана комбінація тих або інших елементів фонетичної будови мови, яка служить одиницею визначення віршового ритму; 5) муз. конкретне вираження того чи іншого музичного метра в певних ритмічних одиницях; кількість долей певної довжини, що утворюють такт. 
Семантика (грецьк. semantikos – означальний) – розділ мовознавства, що вивчає проблеми смислу, значення та тлумачення знаків і знакових виразів, окреслених предметною (екзистенціальною) та понятійною (інтенціальною) сферами.
Семантичне поле – це сукупність мовних (головним чином лексичних) одиниць, які об’єднані спільністю змісту (інколи також спільністю формальних показників) і відображають понятійну, предметну або функціональну подібність позначуваних явищ.
Семасіологія (від грец. semasia – значення і logos – поняття, вчення) – це аспект лексичної семантики, в якому значення вивчаються в напрямку від плану вираження до плану змісту, у рамках питання: „Що означає це слово?“. 
Синоніми (грец. synonymos – «одноіменний») – це слова однієї частини мови, різні за звучанням і написанням, що мають дуже близьке або тотожне лексичне значення.
Синонімія – повний або частковий збіг значень двох чи кількох слів; подібність слів, морфем, фразеологічних одиниць за значенням при відмінності їх звукової форми.
Синтагма – інтонаційно-смислова єдність, мінімальна інтонаційна одиниця мовлення, що виражає у певному контексті одне поняття і може складатися із одного слова, словосполучення і цілого речення.
Синтагматика – аналіз відносин між знаками мови, що виникають між послідовно розташованими його одиницями при їх безпосередньому поєднанні один з одним в реальному потоці мовлення або в тексті.
Синтагматичні відношення – його лінійні, контекстні зв’язки, його сполучуваність.
Синхронія – 1) стан мови в певний момент її розвитку, в певну епоху; 2) вивчення мови в цьому стані (в абстракції від часового чинника).
Система – це певна впорядкованість взаємопов'язаних елементів, які становлять єдине ціле.
Слово – мінімальна структурно-семантична одиниця мови, яка виражає своїм звуковим складом поняття про предмети, процеси, явища дійсності, їхні ознаки чи відношення між ними, вільно відтворюється в мовленні і служить для побудови висловлювань.
Сполучуваність – це поєднання за певним синтаксичним зв’язком будь-яких слів.
Центр поля – це один із структурних елементів лексико-семантичного поля, що складається з одиниць, які мають інтегральне, загальне з ядром і суміжними одиницями диференційоване значення.
Ядро поля – це один із структурних елементів лексико-семантичного поля, до складу якого входять назва (ім’я) поля, тісно пов’язане з нею видове ім’я, синоніми та родове ім’я, а також антоніми.

Додаток В 
Приклади використання прикметників розміру в англомовному художньому дискурсі
Додаток В 1
Оскар Уайльд „Портрет Доріана Грея“
1.	Big	-	
2.	Large	1.	The Academy is too large and too vulgar.
2.	Lord Henry flung himself into a large wicker armchair and watched him.
3.	He had two large town houses, but preferred to live in chambers as it was less trouble, and took most of his meals at his club.
4.	"Dry-goods! What are American dry-goods?" asked the duchess, raising her large hands in wonder and accentuating the verb.
5.	"They say that when good Americans die they go to Paris," chuckled Sir Thomas, who had a large wardrobe of Humour's cast-off clothes.
6.	Some large blue china jars (глечик) and parrot-tulips were ranged on the mantelshelf, and through the small leaded panes of the window streamed the apricot-coloured light of a summer day in London.
7.	"I wonder is that really so, Harry?" said Dorian Gray, putting some perfume on his handkerchief out of a large, gold-topped bottle that stood on the table.
8.	To a large extent (міра) the lad was his own creation.
9.	Fifty pounds is a very large sum.
10.	He was thick-set of figure, and his hands and feet were large and somewhat clumsy in movement.
11.	Before a week was over he was to come across a large nugget of pure gold, the largest nugget that had ever been discovered, and bring it down to the coast in a waggon guarded by six mounted policemen.
12.	He turned them out and, having thrown his hat and cape on the table, passed through the library towards the door of his bedroom, a large octagonal chamber on the ground floor that, in his new-born feeling for luxury, he had just had decorated for himself and hung with some curious Renaissance tapestries that had been discovered stored in a disused attic at Selby Royal.
13.	He got up from his chair and drew a large screen right in front of the portrait, shuddering as he glanced at it.
14.	His eye fell on a large, purple satin coverlet (ковдра) heavily embroidered with gold, a splendid piece of late seventeenth-century Venetian work that his grandfather had found in a convent near Bologna.	
3.	Small	1.	There came a knock at the door, and the butler entered with a laden tea-tray and set it down upon a small Japanese table.
2.	Some large blue china jars and parrot-tulips were ranged on the mantelshelf, and through the small leaded panes of the window streamed the apricot-coloured light of a summer day in London.
3.	Harry, imagine a girl, hardly seventeen years of age, with a little, flowerlike face, a small Greek head with plaited coils of dark-brown hair, eyes that were violet wells of passion, lips that were like the petals of a rose.
4.	His sudden mad love for Sibyl Vane was a psychological phenomenon of no small interest.
5.	"There is really not much to tell," cried Dorian as they took their seats at the small round table.
6.	"Possibly," he sighed, "but they invariably want it back in such very small change.
7.	Victor came in softly with a cup of tea, and a pile of letters, on a small tray (піднос) of old Sevres china, and drew back the olive-satin curtains, with their shimmering blue lining, that hung in front of the three tall windows.
8.	As soon as he was dressed, he went into the library and sat down to a light French breakfast that had been laid out for him on a small round table close to the open window.
9.	   As he often remembered afterwards, and always with no small wonder, he found himself at first gazing at the portrait with a feeling of almost scientific interest.
10.	He read of the Obelisk in the Place de la Concorde that weeps tears of granite in its lonely sunless exile and longs to be back by the hot, lotus-covered Nile, where there are Sphinxes, and rose-red ibises, and white vultures with gilded claws, and crocodiles with small beryl eyes that crawl over the green steaming mud.
11.	It was a small party, got up rather in a hurry by Lady Narborough, who was a very clever woman with what Lord Henry used to describe as the remains of really remarkable ugliness.
12.	It was a small Chinese box of black and gold-dust lacquer, elaborately wrought, the sides patterned with curved waves, and the silken cords hung with round crystals and tasselled in plaited metal threads.	
4.	Little	1.	About half-past eight I passed by an absurd little theatre, with great flaring gas-jets and gaudy play-bills.
2.	Harry, imagine a girl, hardly seventeen years of age, with a little, flowerlike face, a small Greek head with plaited coils of dark-brown hair, eyes that were violet wells of passion, lips that were like the petals of a rose.
3.	Then it became a little louder, and sounded like a flute or a distant hautboy.
4.	From her little head to her little feet, she is absolutely and entirely divine.
5.	I get hungry for her presence; and when I think of the wonderful soul that is hidden away in that little ivory body, I am filled with awe.
6.	He began to wonder whether we could ever make psychology so absolute a science that each little spring of life would be revealed to us.
7.	Her little feet pattered overhead.
8.	   I SUPPOSE you have heard the news, Basil?" said Lord Henry that evening as Hallward was shown into a little private room at the Bristol where dinner had been laid for three.
9.	There is hardly a single person in the House of Commons worth painting, though many of them would be the better for a little whitewashing (побілка).
10.	   "To some little actress or other."
11.	After I left you yesterday evening, Harry, I dressed, had some dinner at that little Italian restaurant in Rupert Street you introduced me to, and went down at eight o'clock to the theatre.
12.	She wore a moss-coloured velvet jerkin with cinnamon sleeves, slim, brown, cross-gartered hose, a dainty little green cap (шапка) with a hawk's feather caught in a jewel, and a hooded cloak lined with dull red.	
5.	High	1.	They have forgotten the highest of all duties, the duty that one owes to one's self.
2.	The highest as the lowest form of criticism is a mode of autobiography.
3.	He watched it with that strange interest in trivial things that we try to develop when things of high import (ввезення) make us afraid.
4.	Dorian Gray lifted his golden head from the pillow, and with pallid face and tear-stained eyes, looked at him as he walked over to the deal painting-table that was set beneath the high curtained window.
5.	It was, in its way, a very charming room, with its high panelled wainscoting of (стінна панель) olive-stained oak (дуб), its cream-coloured frieze and ceiling of raised plasterwork, and its brickdust felt carpet strewn with silk, long-fringed Persian rugs.
6.	One could never pay too high a price for any sensation.
7.	We praise the banker that we may overdraw our account, and find good qualities in the highwayman (розбійник) in the hope that he may spare our pockets.
8.	Besides, individualism has really the higher aim.
9.	His unreal and selfish love would yield to some higher influence, would be transformed into some nobler passion, and the portrait that Basil Hallward had painted of him would be a guide to him through life, would be to him what holiness is to some, and conscience to others, and the fear of God to us all.
10.	He sought to elaborate some new scheme of life that would have its reasoned philosophy and its ordered principles, and find in the spiritualizing of the senses its highest realization.
11.	He had painted gourds filled with pebbles that rattled when they were shaken; the long clarin of the Mexicans, into which the performer does not blow, but through which he inhales the air; the harsh ture of the Amazon tribes, that is sounded by the sentinels who sit all day long in high trees, and can be heard, it is said, at a distance of three leagues.
12.	Louis XIV had gold embroidered caryatides (каріатида – статуя одягненої жінки) fifteen feet high in his apartment.	
6.	Tall	1.	The two young men went out into the garden together and ensconced themselves on a long bamboo seat that stood in the shade of a tall laurel bush.
2.	He could not help liking the tall, graceful young man who was standing by him.
3.	Finally his bell sounded, and Victor came in softly with a cup of tea, and a pile of letters, on a small tray of old Sevres china, and drew back the olive-satin curtains, with their shimmering blue lining, that hung in front of the three tall windows.
4.	The sudden flashes of colour reminded him of the gleam of the opal-and-iris-throated birds that flutter round the tall honeycombed Campanile (дзвіниця), or stalk, with such stately grace, through the dim, dust-stained arcades.	
7.	Low	1.	"And yet," continued Lord Henry, in his low, musical voice, and with that graceful wave of the hand that was always so characteristic of him, and that he had even in his Eton days.
2.	Lord Henry passed up the low arcade (склепінчаста галерея) into Burlington Street and turned his steps in the direction of Berkeley Square.
3.	He was played by the low-comedian, who had introduced gags of his own and was on most friendly terms with the pit.
4.	And her voice -- I never heard such a voice. It was very low at first, with deep mellow notes that seemed to fall singly upon one's ear.
5.	When he saw me, he made me a low bow and assured me that I was a munificent patron of art.
6.	A low moan (стогін) broke from her, and she flung herself at his feet and lay there like a trampled flower.
7.	It was rumoured that he had been seen brawling with foreign sailors in a low den (притулок) in the distant parts of Whitechapel.
8.	When they reached the top landing, Dorian set the lamp down on the floor, and taking out the key, turned it in the lock. "You insist on knowing, Basil?" he asked in a low voice.
9.	He hailed it and in a low voice gave the driver an address.
10.	The moon hung low in the sky like a yellow skull.
11.	Over the low roofs and jagged chimney-stacks of the houses rose the black masts of ships.
12.	He dragged it aside and entered a long low room which looked as if it had once been a third-rate dancing-saloon.
13.	Dorian turned his back on them and said something in a low voice to Adrian Singleton.
14.	There was the trampling of myriad feet and the low buzz of voices.
15.	Crime belongs exclusively to the lower orders.
16.	Play me a nocturne, Dorian, and, as you play, tell me, in a low voice, how you have kept your youth.
17.	Inside, in the servants' part of the house, the half-clad domestics were talking in low whispers to each other.	
8.	Long	1.	We can forgive a man for making a useful thing as long as he does not admire it.
2.	And now and then the fantastic shadows of birds in flight flitted across the long tussore-silk curtains that were stretched in front of the huge window, producing a kind of momentary Japanese effect.
3.	The sullen murmur of the bees shouldering their way through the long unmown grass, or circling with monotonous insistence round the dusty gilt horns of the straggling woodbine, seemed to make the stillness more oppressive.
4.	The two young men went out into the garden together and ensconced themselves on a long bamboo seat that stood in the shade of a tall laurel bush.
5.	A grasshopper began to chirrup by the wall, and like a blue thread a long thin dragon-fly (бабка) floated past on its brown gauze wings.
6.	"Yes; she is a peacock in everything but beauty," said Lord Henry, pulling the daisy to bits with his long nervous fingers.
7.	And then for a long time at the picture, biting the end of one of his huge brushes and frowning.
8.	"It is quite finished," he cried at last, and stooping down he wrote his name in long vermilion (червоний колір) letters on the left-hand corner of the canvas.
9.	How long will you like me?
10.	Yes, it was for the long palette-knife, with its thin blade of lithe steel.
11.	"A long engagement exhausts them, but they are capital at a steeplechase.
12.	The same nervous staccato laugh broke from her thin lips, and her fingers began to play with a long tortoise-shell paper-knife.
13.	"Very well," he said at last, "but don't be too long dressing."
14.	Fancy being cooped up in a horrid ship, with the hoarse, hump-backed waves trying to get in, and a black wind blowing the masts down and tearing the sails into long screaming ribands (стрічка)!
15.	"Dorian," she answered, lingering over his name with long-drawn music in her voice, as though it were sweeter than honey to the red petals of her mouth.	
9.	Short	1.	A few wild weeks of happiness cut short by a hideous, treacherous crime.
2.	She would have liked to have continued the scene on the same emotional scale, but he cut her short.
3.	In a second he heard the click of a revolver, and saw the gleam of a polished barrel, pointing straight at his head, and the dusky form of a short, thick-set man facing him.
4.	After a short time, he came to himself and looked round with a dazed expression.
5.	He was dreadfully short-sighted (зір), and there is no pleasure in taking in a husband who never sees anything."
6.	"She is the one link between us and your short frocks."
7.	"She does not remember my short frocks at all, Lord Henry.
8.	He darted aside into a dim archway, that had served him often as a short cut to the ill-famed place where he was going, he felt himself suddenly seized from behind.	
10.	Wide	1.	The world is wide, and has many marvellous people in it.
2.	Her eyes opened wide in exquisite wonder when I told her what I thought of her performance, and she seemed quite unconscious of her power.
3.	We will go up by the front staircase, as it is wider.
4.	He heaved a deep breath, opened the door a little wider, and with half-closed eyes and averted head, walked quickly in, determined that he would not look even once upon the dead man.	
11.	Broad	-	
12.	Narrow	1.	The gas-lamps grew fewer, and the streets more narrow and gloomy.
2.	It seemed to me that all my life had been narrowed to one perfect point of rose-coloured joy.	
13.	Deep	1.	When he stepped out on to the grass, he drew a deep breath.
2.	"It is about yourself," answered Hallward in his grave deep voice, "and I must say it to you. I shall only keep you half an hour."
3.	"Yes," answered Hallward gravely, and with deep-toned sorrow in his voice, "to see your soul. But only God can do that."
4.	He heaved a deep breath, opened the door a little wider, and with half-closed eyes and averted head, walked quickly in, determined that he would not look even once upon the dead man.
5.	He heaved a deep breath, and his nostrils quivered with pleasure.
6.	"I wish I could love," cried Dorian Gray with a deep note of pathos in his voice.	
14.	Shallow	1.	But the world might guess it, and I will not bare my soul to their shallow prying eyes.
2.	It is only shallow people who do not judge by appearances.
3.	   "Do you think my nature so shallow?" cried Dorian Gray angrily.
4.	   "My dear boy, the people who love only once in their lives are really the shallow people.
5.	How shallow were the arbitrary (деспотичний) definitions of ordinary psychologists!
6.	Her shallow secret nature was troubled when their eyes met.
7.	You are shallow and stupid.
8.	She had been shallow and unworthy.
9.	I thought her shallow.
10.	It is only shallow people who require years to get rid of an emotion.
11.	Compared to what he saw in it of censure or rebuke, how shallow Basil's reproaches (докори) about Sibyl Vane had been! -- how shallow, and of what little account!
12.	He used to wonder at the shallow psychology of those who conceive the ego in man as a thing simple, permanent, reliable, and of one essence.
13.	Shallow sorrows and shallow loves live on.
14.	A green, an unripe time, a time of shallow moods, and sickly thoughts.	

Додаток В 2
Джонатан Свіфт „Пригоди Гуллівера“ 
1.	Big	1.	Many hundred large volumes have been published upon this controversy: but the books of the Big-endians have been long forbidden, and the whole party rendered incapable by law of holding employments.
2.	Now, the Big-endian exiles have found so much credit in the emperor of Blefuscu’s court
3.	I gave him two purses of two hundreds sprugs each, and promised, when we arrived in England, to make him a present of a cow and a sheep big with young.
4.	He hired the grultrud, or crier, to give notice through the town of a strange creature to be seen at the sign of the Green Eagle, not so big as a splacnuck (an animal in that country very finely shaped, about six feet long,) 
5.	I had an entire set of silver dishes and plates, and other necessaries, which, in proportion to those of the queen, were not much bigger than what I have seen in a London toy-shop for the furniture of a baby-house
6.	She would craunch the wing of a lark, bones and all, between her teeth, although it were nine times as large as that of a full-grown turkey; and put a bit of bread into her mouth as big as two twelve-penny loaves.
7.	I left my poor wife big with child, and accepted an advantageous offer made me to be captain of the Adventurer, a stout merchantman of 350 tons.
8.	The occasion was this: the kingdom is much pestered with flies in summer; and these odious insects (комахи), each of them as big as a Dunstable lark, hardly gave me any rest while I sat at dinner, with their continual humming and buzzing about mine ears.
9.	The weather being very warm, the closet-window was left open, as well as the windows and the door of my bigger box, in which I usually lived, because of its largeness and conveniency.	
2.	Large	1.	This volume would have been at least twice as large, if I had not made bold to strike out innumerable passages relating to the winds and tides
2.	And if any traveller hath a curiosity to see the whole work at large, as it came from the hands of the author, I will be ready to gratify him.
3.	When this shower of arrows was over, I fell a groaning with grief and pain; and then striving again to get loose, they discharged another volley (потік) larger than the first
4.	They found by my eating that a small quantity would not suffice me; and being a most ingenious people, they slung up, with great dexterity, one of their largest hogsheads (велика бочка), then rolled it towards my hand.
5.	He often builds his largest men of war.
6.	Fifteen hundred of the emperor’s largest horses, each about four inches and a half high
7.	At the place where the carriage stopped there stood an ancient temple (храм), esteemed to be the largest in the whole kingdom
8.	The king’s smith conveyed fourscore and eleven chains, like those that hang to a lady’s watch in Europe, and almost as large, which were locked to my left leg with six-and-thirty padlocks. 
9.	Sometimes they determined to starve me; or at least to shoot me in the face and hands with poisoned arrows, which would soon despatch me; but again they considered, that the stench of so large a carcass (основа) might produce a plague in the metropolis.
10.	 “after the strictest search, we found only one great piece of coarse-cloth, large enough to be a foot-cloth for your majesty’s chief room of state. 
11.	 Every letter almost half as large as the palm of our hands.
12.	 In the large pocket, on the right side of his middle cover”
13.	 “we saw a hollow pillar of iron, about the length of a man, fastened to a strong piece of timber (дерева) larger than the pillar.
14.	 … several round flat pieces of white and red metal, of different bulk; some of the white, which seemed to be silver, were so large and heavy.
15.	 There were two pockets which we could not enter: these he called his fobs; they were two large slits (прорізи) cut into the top of his middle cover.
16.	 From the left fob he took out a net almost large enough for a fisherman.	
3.	Small	1.	a small purchase (купівля) of land
2.	My father had a small estate in Nottinghamshire
3.	small sums of money
4.	 part of a small house
5.	The declivity (спад) was so small
6.	They found by my eating that a small quantity would not suffice me
7.	tasted like a small wine of Burgundy
8.	On each side of the gate was a small window
9.	in the other a small quantity of gold in a purse
10.	 In the smaller pocket on the right side
11.	 with the smallest spark
12.	 with nine large pieces of gold, and some smaller ones
13.	 a greater number of smaller vessels (судно)
14.	 I took out my small perspective glass
15.	 a smaller compass of learning was enjoined them
16.	 a small monthly share of their gettings
17.	 Of their smaller fowl (курка)
18.	 I descried a small island
19.	 a small neck of land
20.	 a small dangerous animal
21.	 took a piece of a small straw (соломка)
22.	 beside twenty or thirty smaller coins
23.	 her maid for a small dram cup	
4.	Little	1.	Mr. Gulliver may be a little dissatisfied.
2.	at least in this little island
3.	In a little time
4.	I had some little necessaries
5.	and some other little conveniences
6.	among other little necessaries
7.	Of so little weight are the greatest services to princes
8.	they did little good
9.	 little consequence (висновок) to the public
10.	 in little convenient huts (хатини) built about my house
11.	 to little purpose
12.	 my little cargo of provisions (вантаж постачання)
13.	 to little purpose
14.	 any little hateful animal
15.	 any little creature that resembled me
16.	 the tip of his little finger upon his tongue
17.	 and very little sunburnt (засмага) by all my travels
18.	 the farmer’s daughter being little for her age
19.	 little nurse
20.	 in a little language of its own
21.	 my little nurse had instructed me
22.	 But the next morning Glumdalclitch, my little nurse, told me the whole matter
23.	 and took along with him his little daughter, my nurse
24.	 with a little door for me to go in and out
25.	 My little nurse stood on a low stool
26.	 I had but little ease (свобода) every day of the week 
27.	 She carried a little book in her pocket
28.	 this gracious princess held out her little finger towards me
29.	 A nice workman, who was famous for little curiosities
30.	 these my little nurse kept in her pocket in a silver box	
5.	High	1.	there appeared before me a person of high rank (ряд) from his imperial majesty
2.	I had the least smattering of, which were High and Low Dutch, Latin, French, Spanish, Italian, and Lingua Franca, but all to no purpose.
3.	who are candidates for great employments, and high favour (прихильність) at court.
4.	and whoever jumps the highest, without falling, succeeds in the office
5.	at least an inch higher than any other lord in the whole empire
6.	and the four parallel sticks (палиця), rising about five inches higher than the handkerchief
7.	as wide as his majesty’s bedchamber, and rising up in the middle as high as a man
8.	The said man-mountain shall confine his walks to our principal high roads, and not offer to walk
9.	from the high and low heels (підбор) of their shoes, by which they distinguish themselves.
10.	 It is alleged, indeed, that the high heels are most agreeable to our ancient constitution
11.	We compute the Tramecksan, or high heels
12.	 the heir to the crown, to have some tendency towards the high heels
13.	 A high title of honour is conferred upon him. 
14.	 in my leathern jerkin, about half an hour before high water. 
15.	 which is the highest title of honour among them.
16.	 But being now a nardac of the highest rank in that empire
17.	 Flimnap, the lord high treasurer (колекціонер)
18.	 he lay under the highest displeasure of his imperial majesty
19.	 till the sea was no higher than my arm-pits
20.	 I fell into a high road
21.	 but the noise was so high in the air	
6.	Tall	1.	I likewise delivered up my watch, which the emperor was very curious to see, and commanded two of his tallest yeomen (фермер середнього достатку) of the guards to bear it on a pole upon their shoulders
2.	He appeared to be of a middle age, and taller than any of the other three who attended him
3.	These fields were intermingled with woods of half a stang, and the tallest trees
4.	He is taller by almost the breadth of my nail, than any of his court.
5.	monarch of all monarchs, taller than the sons of men; whose feet press down to the centre
6.	for instance, the tallest horses and oxen are between four and five inches in height
7.	Their tallest trees are about seven feet high
8.	I returned immediately towards the city, and desired his imperial majesty to lend me twenty of the tallest vessels (судно) he had left
9.	He appeared as tall as an ordinary spire steeple, and took about ten yards at every stride, as near as I could guess. 
10.	Then turning to his first minister, who waited behind him with a white staff, near as tall as the mainmast of the Royal Sovereign
11.	 the tallest persons were usually the least provided with it
12.	 the town intended to be destroyed should have in it any tall rocks (скеля)
13.	 Homer was the taller and comelier person of the two	
7.	Low	1.	under the names of Tramecksan and Slamecksan, from the high and low heels of their shoes
2.	his majesty has determined to make use only of low heels in the administration of the government
3.	The meaner families who have children at these nurseries, are obliged, besides their annual pension (пенсія), which is as low as possible, to return to the steward of the nursery
4.	 “the low condition of his treasury
5.	 I pulled off my hat, and made a low bow towards the farmer.
6.	I made her a low bow, took out my knife and fork
7.	My little nurse stood on a low stool close to the table
8.	as the queen’s dwarf; who being of the lowest stature that was ever in that country
9.	And particularly, whether they were ever admitted as members in the lower senate (сенат)?
10.	 the lowest end placed at ten feet distance from the wall of the chamber. 
11.	 I made the captain a very low bow, and then, turning to the Dutchman
12.	 In the lowest gallery
13.	 that the lowest gallery appeared in a parallel 
14.	 a chain was let down from the lowest gallery
15.	 but of a low contemptible understanding
16.	 but he complained that his stock (неживий предмет) was low
17.	 near the lowest step of his highness’s throne.
18.	 for lying was a talent of no use in the lower world.
19.	 in the lower world, through a consciousness of shame and guilt
20.	 How low an opinion I had of human wisdom and integrity
21.	 the changes in the lower and upper world
22.	 the roof was low and covered with straw.
23.	 that my birth was of the lower sort, having been born of plain honest parents	
8.	Long	1.	knowing it would be useful in long voyages.
2.	and my hair, which was long and thick
3.	a person of quality, made me a long speech
4.	We made a long march the remaining part of the day
5.	The chains that held my left leg were about two yards long
6.	these hooks were tied by a long cord (мотузка) to the harness
7.	The city is an exact square, each side of the wall being five hundred feet long
8.	The general came into the same opinion; so that for a long time there was a majority against you
9.	But he was at last in pain at my long absence
10.	 A great stone that I happened to find, after a long search
11.	 neither could I possibly have preserved them in so long a voyage
12.	 and I had a long lease (договір) of the Black Bull in Fetter-Lane
13.	 A great storm described; the long boat sent to fetch water
14.	 our captain sent a dozen of his men well armed in the long-boat
15.	 Having therefore provided himself with all things necessary for a long journey
16.	 Her knives were twice as long as a scythe
17.	 the chief rooms are generally two hundred and forty feet high, and broad and long in proportion.
18.	 in long journeys. 	
9.	Short	1.	I lay down on the grass, which was very short and soft
2.	I began to conceive hopes of getting my liberty in a short time.
3.	and in short discovered the best military discipline I ever beheld
4.	through the two principal streets, only in my short waistcoat (жилет)
5.	that a hundred mortals of your bulk would in a short time destroy all the fruits and cattle of his majesty’s dominion
6.	I came in a short time within hearing
7.	the times of eating and sleeping, which are very short
8.	 I went back the shortest way to the coast
9.	The short time I continued in England
10.	 it was a common treatise for the use of young girls, giving a short account of their religion
11.	 I now intend to give the reader a short description of this country
12.	 I likewise made a shift to learn several short sentences
13.	 But for short conversations, a man may carry implements in his pockets
14.	 that the favourites of princes are troubled with short and weak memories
15.	 He takes a short voyage to Glubbdubdrib.
16.	 I began to take courage, and related to his highness a short history of my several adventures
17.	 who pretend to demonstrate them from mathematical principles, would flourish but a short period of time	
10.	Wide	1.	It was a frame of wood raised three inches from the ground, about seven feet long, and four wide
2.	The great gate fronting to the north was about four feet high, and almost two feet wide
3.	I was first taken up, had seen a great black substance lying on the around, very oddly shaped, extending its edges round, as wide as his majesty’s bedchamber
4.	the space being so wide between that and the palace
5.	the great gates, from one square into another, were but eighteen inches high, and seven inches wide.
6.	an island situated to the north-east of Lilliput, from which it is parted only by a channel of eight hundred yards wide
7.	Their linen (полотно, білизна) is usually three inches wide
8.	a vast room, between two and three hundred feet wide
9.	a large room between three and four hundred feet wide.
10.	The great oven (піч) is not so wide
11.	and the mouth wide	
11.	Broad	1.	The wall which encompassed it is two feet and a half high, and at least eleven inches broad
2.	The ship lay very broad off
3.	We passed over five or six rivers, many degrees broader and deeper than the Nile or the Ganges
4.	the chief rooms are generally two hundred and forty feet high, and broad
5.	when I saw them near, with a mole (родимка) here and there as broad as a trencher
6.	She ordered the joiner to make a wooden trough (годівниця) of three hundred feet long, fifty broad
7.	My box, by the weight of my body, the goods that were in, and the broad plates of iron fixed for strength
8.	whose shoulders are broader and stronger than those of a ministry.
9.	They knew the seal (печатка, клеймо) perfectly well; it was as broad as the palm of my hand.
10.	 the face of it indeed was flat and broad	
12.	Narrow	1.	I had a very scanty allowance, being too great for a narrow fortune
2.	A strange effect of narrow principles and views!
3.	He confined the knowledge of governing within very narrow bounds
4.	the walls and ceiling were all hung round with cobwebs, except a narrow passage for the artist to go in and out.
5.	where there is a narrow strait (вузький прохід) leading northward into along arm of the sea
6.	a coat, whether black, white, red, or gray; and whether it should be long or short, narrow	
13.	Deep	1.	the depth of the channel, which they had often plumbed; who told me, that in the middle, at high-water, it was seventy glumgluffs deep
2.	We passed over five or six rivers, many degrees broader and deeper than the Nile or the Ganges
3.	She ordered the joiner to make a wooden trough of three hundred feet long, fifty broad, and eight deep
4.	the broad plates of iron fixed for strength at the four corners of the top and bottom, floated about five feet deep in water.
5.	Above it lie the several minerals in their usual order, and over all is a coat of rich mould, ten or twelve feet deep
6.	in an acre of ground you bury, at six inches distance and eight deep
7.	they can lay open the deepest designs (намір) of a discontented party.
8.	The spot, as he described it, “was about the compass of a silver threepence, but in the course of time grew larger, and changed its colour; for at twelve years old it became green, so continued till five and twenty, then turned to a deep blue
9.	Nature has taught them to dig deep holes with their nails 	
14.	Shallow	1.	for the channel growing shallower every step I made
2.	and a creek too shallow to hold a ship of above one hundred tons
3.	and obscure villages become the seats of kings; famous rivers lessening into shallow brooks (струмочок)	

Додаток В 3
Шарлотта Бронте „Джейн Ейр“
1.	Big	1.	a very big, and very fresh-looking country gentleman, stands before their sofa 
2.	A strapper – a real strapper, Jane: big, brown, and buxom; with hair just such as the ladies of Carthage must have had.
3.	Now you are small – not one whit bigger than the end of my little finger.
4.	She was a big woman
5.	She was a big woman, and had long black hair	
2.	Large	1.	John Reed was a schoolboy of fourteen years old; four years older than I, for I was but ten: large and stout for his age
2.	heavy limbs and large extremities (крайнощі)
3.	yet it was one of the largest and stateliest chambers in the mansion.
4.	the two large windows, with their blinds always drawn down
5.	while visiting among the poor of a large manufacturing town where his curacy was situated
6.	his features were large, and they and all the lines of his frame
7.	and what large prominent teeth!
8.	I only cast my eyes down on the two large feet planted on the rug
9.	she had a somewhat large face
10.	 her chin large and prominent
11.	 We passed through several towns, and in one, a very large one, the coach stopped;
12.	 and a pale and large forehead
13.	 from passage to passage, of a large and irregular building
14.	 a fine pencilling of long lashes round, relieved the whiteness of her large front
15.	 and then up at the house—a large building
16.	“No—two miles off, at a large hall.”
17.	 And sent to stand in the middle of the large schoolroom.
18.	 Has a girl of fourteen a heart large enough, vigorous enough, to hold the swelling spring of pure?
19.	 a phylactery round Helen’s large, mild, intelligent, and benign– looking forehead.
20.	and tears, hot and large, had continually been scalding my cheek
21.	she would give us a large piece of cold pie
22.	Millcote was a large manufacturing town on the banks of the A-;
23.	I had not a very large wardrobe, though it was adequate to my wants
24.	with such large figured papering on the walls as inn rooms have
25.	Millcote was behind us; judging by the number of its lights, it seemed a place of considerable magnitude, much larger than Lowton	
3.	Small	1.	I turn to another class; a small one, so far as I know, but not, therefore, to be overlooked.
2.	his eyes were small and grey; not very bright
3.	since my illness, she had drawn a more marked line of separation than ever between me and her own children; appointing me a small closet to sleep in by myself
4.	“Her size is small: what is her age?”
5.	Miss Miller assumed the fourth vacant chair, which was that nearest the door, and around which the smallest of the children were assembled
6.	Soon after five p.m. we had another meal, consisting of a small mug (кухоль) of coffee
7.	Breakfast-time came at last, and this morning the porridge was not burnt; the quality was eatable, the quantity small.
8.	How small my portion [porridge] seemed!
9.	and going into the small inner room where the books were kept
10.	I, to my dismay (for I was beginning to be hungry) discerned only a very small portion
11.	to which I longed to recur, by a prolonged effusion of small talk.
12.	I asked leave of the new superintendent to go to Lowton, in order to perform some small commissions (доручення) for myself
13.	 A snug small room;
14.	 it is only a small apartment	
4.	Little	1.	she really must exclude me from privileges intended only for contented, happy, little children.”
2.	She’s an underhand little thing
3.	All looked colder and darker in that visionary hollow than in reality: and the strange little figure there gazing at me
4.	he twisted the necks of the pigeons, killed the little pea-chicks (марнославний молодик)
5.	I might one day, by taking a long voyage, see with my own eyes the little fields, houses, and trees, the diminutive people, the tiny cows, sheep, and birds of the one realm
6.	she opened a certain little drawer (офіціант), full of splendid shreds of silk and satin
7.	but one really cannot care for such a little toad (нахлібник) as that
8.	“Little darling!—with her long curls and her blue eyes, and such a sweet colour as she has; just as if she were painted!
9.	I doated on this little toy, half fancying it alive and capable of sensation.
10.	keeping her accounts in a little book with anxious accuracy.
11.	my vacant attention soon found livelier attraction in the spectacle of a little hungry robin (пенні)
12.	What a miserable little poltroon (боягуз) had fear, engendered of unjust punishment
13.	“This is the little girl respecting whom I applied to you.”
14.	“Your name, little girl?”
15.	he seemed to me a tall gentleman; but then I was very little; his features were large
16.	Impossible to reply to this in the affirmative: my little world held a contrary opinion
17.	“especially a naughty little girl. Do you know where the wicked go after death?”
18.	I buried a little child of five years old only a day or two since
19.	a good little child, whose soul is now in heaven.
20.	I have a little boy, younger than you, who knows six Psalms by heart
21.	I wish to be a little angel here below
22.	that this little girl has not quite the character and disposition I could wish
23.	and those little holland pockets outside their frocks
24.	Little girl, here is a book entitled the ‘Child’s Guide,’ read it with prayer
25.	“You naughty little thing [Bessie]!” she said. “Why don’t you come when you are called?”
26.	“You are a strange child, Miss Jane,” she said, as she looked down at me; “a little roving, solitary thing [Bessie]: and you are going to school, I suppose?”	
5.	High	1.	I must thank them in vague terms; but my Publishers are definite: so are certain generous critics who have encouraged me as only large-hearted and high-minded men
2.	Is the satirist of “Vanity Fair” admired in high places?
3.	Out of these deep surrounding shades rose high, and glared white, the piled-up mattresses and pillows of the bed
4.	the bed rose before me; to my right hand there was the high, dark wardrobe, with subdued, broken reflections varying the gloss of its panels
5.	Georgiana sat on a high stool, dressing her hair at the glass, and interweaving her curls with artificial flowers and faded feathers
6.	Deceit is not my fault!” I cried out in a savage, high voice.
7.	The bread and cheese was presently brought in and distributed, to the high delight and refreshment of the whole school.
8.	The garden was a wide inclosure, surrounded with walls so high as to exclude every glimpse of prospect
9.	The punishment seemed to me in a high degree ignominious (ганебний), especially for so great a girl—she looked thirteen or upwards.
10.	Jumping over forms, and creeping under tables, I made my way to one of the fire-places; there, kneeling by the high wire fender (каміння решітка)
11.	and they sank together in a heap; they were then propped up with the monitors’ high stools.
12.	exercise sharpened my wits; in a few weeks I was promoted to a higher class; in less than two months I was allowed to commence French and drawing.
13.	I discovered, too, that a great pleasure, an enjoyment which the horizon only bounded, lay all outside the high and spike-guarded walls of our garden
14.	Inquiry was made into the origin of the scourge, and by degrees various facts came out which excited public indignation in a high degree.
15.	“Yes; he did not stay many minutes in the house: Missis was very high with him; she called him afterwards a ‘sneaking tradesman.’	
6.	Tall	1.	In uttering these words I looked up: he seemed to me a tall gentleman
2.	she was a woman of robust frame, square-shouldered and strong-limbed, not tall, and, though stout, not obese
3.	The first was a tall lady with dark hair, dark eyes, and a pale and large forehead; her figure was partly enveloped in a shawl, her countenance was grave, her bearing erect.
4.	Four tall girls arose from different tables, and going round, gathered the books and removed them.
5.	The tall girls went out and returned presently, each bearing a tray, with portions of something, I knew not what, arranged thereon, and a pitcher of water and mug in the middle of each tray.
6.	from the van of the procession, the tall girls of the first class, rose the whispered words
7.	 “Then this house does not belong to that tall lady who wears a watch, and who said we were to have some bread and cheese?”
8.	“Did you say that tall lady was called Miss Temple?”
9.	I see others who have far too much of the excrescence—that tall girl, tell her to turn round.
10.	Its garden, too, glowed with flowers: hollyhocks (алтея рожева) had sprung up tall as trees, lilies had opened, tulips and roses were in bloom
11.	“You’re not grown so very tall, Miss Jane, nor so very stout,” continued Mrs. Leaven.
12.	Miss Reed is the head and shoulders taller than you are
13.	“He is very tall: some people call him a fine-looking young man; but he has such thick lips.”
14.	I desired to be tall, stately, and finely developed in figure
15.	The horse followed,—a tall steed (бойовий кінь), and on its back a rider.
16.	I put down my muff on the stile, and went up to the tall steed (бойовий кінь)
17.	I suppose it was a good figure in the athletic sense of the term – broad chested and thin flanked, though neither tall nor graceful.
18.	“And what was she like?” “Tall, fine bust, sloping shoulders; long, graceful neck.
19.	a band of ladies stood in the opening; they entered, and the curtain fell behind them. There were but eight; yet, somehow, as they flocked in, they gave the impression of a much larger number. Some of them were very tall; many were dressed in white	
7.	Low	1.	its gate, its two trees, its low horizon, girdled by a broken wall, and its newly-risen crescent
2.	My seat, to which Bessie and the bitter Miss Abbot had left me riveted, was a low ottoman (м'яка лавочка для ніг; пуфик) near the marble chimney-piece
3.	I asked Aunt Reed once, and she said possibly I might have some poor, low relations called Eyre, but she knew nothing about them
4.	I then sat with my doll on my knee till the fire got low, glancing round occasionally to make sure that nothing worse than myself haunted the shadowy room
5.	the under jaw being much developed and very solid; her brow (брова) was low, her chin large and prominent
6.	Sitting on a low stool, a few yards from her arm-chair, I examined her figure
7.	A pause of some seconds succeeded, filled up by the low, vague hum (дзижчання) of numbers
8.	The refectory was a great, low-ceiled, gloomy room
9.	the lower classes were called by the teachers: repetitions in history, grammar, &c., went on for an hour
10.	I now and then lifted a blind, and looked out; it snowed fast, a drift was already forming against the lower panes (шибка); putting my ear close to the window
11.	Miss Temple told Helen Burns to be seated in a low arm-chair on one side of the hearth
12.	“My things were indeed in shameful disorder,” murmured Helen to me, in a low voice
13.	Again I looked out: we were passing a church; I saw its low broad tower against the sky, and its bell was tolling a quarter
14.	The large front chambers I thought especially grand: and some of the third-storey rooms, though dark and low, were interesting from their air of antiquity.
15.	The furniture once appropriated to the lower apartments had from time to time been removed here, as fashions changed	
8.	Long	1.	I never liked long walks, especially on chilly afternoons
2.	Afar, it offered a pale blank of mist and cloud; near a scene of wet lawn and storm-beat shrub, with ceaseless rain sweeping away wildly before a long and lamentable blast (струмінь повітря).
3.	For me, the watches of that long night passed in ghastly wakefulness
4.	Vain favour! coming, like most other favours long deferred and often wished for, too late!
5.	I doubted not that I might one day, by taking a long voyage, see with my own eyes the little fields
6.	A long time ago.”
7.	“A long time ago” came out like the saddest cadence of a funeral hymn.
8.	Besides, school would be a complete change: it implied a long journey, an entire separation from Gateshead, an entrance into a new life.
9.	“Little darling!—with her long curls and her blue eyes, and such a sweet colour as she has; just as if she were painted!
10.	‘Oh, dear papa, how quiet and plain all the girls at Lowood look, with their hair combed behind their ears, and their long pinafores (фартух)
11.	“What a long way! I wonder Mrs. Reed is not afraid to trust her so far alone.”
12.	Here I walked about for a long time, feeling very strange, and mortally apprehensive of some one coming in and kidnapping me
13.	I was stiff with long sitting, and bewildered with the noise and motion of the coach
14.	we came upon the hum of many voices, and presently entered a wide, long room, with great deal tables
15.	they were uniformly dressed in brown stuff frocks of quaint fashion, and long holland pinafores.
16.	Miss Miller signed to me to sit on a bench near the door, then walking up to the top of the long room she cried out
17.	I scarcely noticed what sort of a place the bedroom was, except that, like the schoolroom, I saw it was very long.
18.	I glanced at the long rows of beds, each of which was quickly filled with two occupants
19.	The refectory was a great, low-ceiled, gloomy room; on two long tables smoked basins of something hot
20.	A long grace (грація) was said and a hymn sung; then a servant brought in some tea for the teachers, and the meal began.
21.	She stood at the bottom of the long room, on the hearth
22.	brown eyes with a benignant light in their iris, and a fine pencilling of long lashes (батіг) round, relieved the whiteness of her large front
23.	smooth bands nor long ringlets (кільця) were in vogue
24.	Before the long hour and a half of prayers and Bible-reading was over, I felt ready to perish with cold.
25.	the lessons appeared to me both long and difficult
26.	if it had not satisfied hunger: the long restraint (стриманість) of the day was slackened
27.	“Do you come a long way from here?”
28.	The Sunday evening was spent in repeating, by heart, the Church Catechism, and the fifth, sixth, and seventh chapters of St. Matthew; and in listening to a long sermon (проповідь)
29.	One afternoon (I had then been three weeks at Lowood), as I was sitting with a slate in my hand, puzzling over a sum in long division (розподіл)	
9.	Short	1.	I leaned against a gate, and looked into an empty field where no sheep were feeding, where the short grass was nipped and blanched.
2.	Life appears to me too short to be spent in nursing animosity or registering wrongs.
3.	and when, having done speaking, she breathed a little fast and coughed a short cough, I momentarily forgot my own sorrows to yield to a vague concern for her.
4.	the inevitable Miss Gryce was still my companion: we had only a short end of candle in our candlestick, and I dreaded lest she should talk till it was all burnt out
5.	She was occupied in knitting; a large cat sat demurely at her feet; nothing in short was wanting to complete the beau-ideal of domestic comfort.
6.	What, in short, is his character?”
7.	you don’t thoroughly understand him, in short—at least, I don’t: but it is of no consequence, he is a very good master.”
8.	I made some attempts to draw her into conversation, but she seemed a person of few words: a monosyllabic reply usually cut short every effort of that sort.
9.	yet in a short time she has made much improvement.
10.	He was, in short, in his after-dinner mood; more expanded and genial, and also more self-indulgent than the frigid and rigid temper of the morning	
10.	Wide	1.	we had traversed, we came upon the hum of many voices, and presently entered a wide, long room, with great deal tables
2.	The garden was a wide inclosure (закриття), surrounded with walls so high as to exclude every glimpse of prospect; a covered verandah ran down one side, and broad walks bordered a middle space divided into scores of little beds
3.	My world had for some years been in Lowood: my experience had been of its rules and systems; now I remembered that the real world was wide
4.	When Mrs. Fairfax had bidden me a kind good-night, and I had fastened my door, gazed leisurely round, and in some measure effaced the eerie impression made by that wide hall
5.	I was yet enjoying the calm prospect and pleasant fresh air, yet listening with delight to the cawing of the rooks (шахрай), yet surveying the wide, hoary front of the hall
6.	She pointed to a wide arch (арка) corresponding to the window, and hung like it with a Tyrian-dyed curtain, now looped up.
7.	I liked the hush, the gloom, the quaintness of these retreats in the day; but I by no means coveted a night’s repose on one of those wide and heavy beds
8.	I surveyed the grounds laid out like a map: the bright and velvet lawn closely girdling the grey base of the mansion (основа особняка); the field, wide as a park, dotted with its ancient timber
9.	Far and wide, on each side, there were only fields, where no cattle now browsed; and the little brown birds, which stirred occasionally in the hedge, looked like single russet leaves that had forgotten to drop.
10.	 then I closed the casement, all but a chink (щілина) just wide enough to furnish an outlet to lovers’ whispered vows: then I stole back to my chair; and as I resumed it the pair came in.
11.	 I rushed to his basin and ewer; fortunately, one was wide and the other deep, and both were filled with water.
12.	 Indeed, whatever being uttered that fearful shriek could not soon repeat it: not the widest-winged condor (золота або срібна монета) on the Andes could, twice in succession
13.	 I opened it with as little noise as possible: all the yard was quiet; but the gates stood wide open, and there was a post-chaise, with horses ready harnessed
14.	 Georgiana almost started, and she opened her blue eyes wild and wide.	
11.	Broad	1.	we went up a broad pebbly path, splashing wet, and were admitted at a door
2.	Seen now, in broad daylight, she looked tall, fair, and shapely; brown eyes with a benignant light in their iris, and a fine pencilling of long lashes round
3.	a covered verandah ran down one side, and broad walks bordered a middle space divided into scores of little beds
4.	My favourite seat was a smooth and broad stone, rising white and dry from the very middle of the beck
5.	The stone was just broad enough to accommodate, comfortably, another girl and me, at that time my chosen comrade
6.	Again I looked out: we were passing a church; I saw its low broad tower against the sky, and its bell was tolling a quarter
7.	At once weary and content, I slept soon and soundly: when I awoke it was broad day.
8.	these were separated by a sunk fence, and where an array of mighty old thorn trees, strong, knotty, and broad as oaks, at once explained the etymology of the mansion’s designation.
9.	Mounting to it by two broad steps, and looking through, I thought I caught a glimpse of a fairy place, so bright to my novice-eyes appeared the view beyond.
10.	I knew my traveller with his broad and jetty eyebrows; his square forehead, made squarer by the horizontal sweep of his black hair.
11.	I suppose it was a good figure in the athletic sense of the term – broad chested and thin flanked, though neither tall nor graceful.
12.	My master’s colourless, olive face, square, massive brow, broad and jetty eyebrows, deep eyes, strong features, firm, grim mouth – all energy, decision, will,
13.	She had on a red cloak and a black bonnet: or rather, a broad-brimmed gipsy hat, tied down with a striped handkerchief under her chin.
14.	a broad ring flashed on the little finger, and stooping forward
15.	I took a soft black pencil, gave it a broad point, and worked away.	
12.	Narrow	1.	narrow human doctrines (вчення), that only tend to elate and magnify a few, should not be substituted for the world-redeeming creed of Christ.
2.	I looked up at – a black pillar! – such, at least, appeared to me, at first sight, the straight, narrow, sable-clad shape standing erect on the rug
3.	and put on my clothes by the light of a half-moon just setting, whose rays streamed through the narrow window near my crib.
4.	in brown dresses, made high and surrounded by a narrow tucker (їжа) about the throat, with little pockets of Holland
5.	Yes, I was right: it was Mr. Brocklehurst, buttoned up in a surtout, and looking longer, narrower, and more rigid than ever.
6.	(in those days, reader, this now narrow catalogue of accomplishments (досягнення), would have been held tolerably comprehensive).
7.	I saw a narrow galaxy of lights too, on a hillside, marking a village or hamlet
8.	and the imperfect light entering by their narrow casement (створна оправа) showed bedsteads of a hundred years old
9.	like types of the Hebrew ark; rows of venerable chairs, high-backed and narrow; stools still more antiquated
10.	I followed still, up a very narrow staircase to the attics
11.	I, by drift of groping, found the outlet from the attic, and proceeded to descend the narrow garret staircase.
12.	I lingered in the long passage to which this led, separating the front and back rooms of the third storey: narrow, low, and dim
13.	the path was narrow
14.	Thence a narrow passage (прохід) led into the hall: in crossing it, I perceived my sandal was loose
15.	then followed, naturally, a well-defined nose, with a straight ridge and full nostrils; then a flexible – looking mouth, by no means narrow	
13.	Deep	1.	I wished to touch no deep-thrilling chord (струна) – to open no fresh well of emotion in his heart
2.	the little I did say lacerated his faithful heart deeper than I wished.
3.	If I told anything, my tale would be such as must necessarily make a profound impression on the mind of my hearer: and that mind, yet from its sufferings too prone to gloom, needed not the deeper shade of the supernatural.
4.	The manor-house of Ferndean was a building of considerable antiquity, moderate size, and no architectural pretensions, deep buried in a wood.
5.	In the prayer following the chapter, all his energy gathered – all his stern zeal woke: he was in deep earnest, wrestling with God, and resolved on a conquest.
6.	I had stamped on that tenacious surface another and far deeper impression, I had burnt it in.
7.	I felt how—if I were his wife, this good man, pure as the deep sunless source, could soon kill me, without drawing from my veins a single drop of blood
8.	I looked at his features, beautiful in their harmony, but strangely formidable in their still severity; at his brow, commanding but not open; at his eyes, bright and deep and searching, but never soft
9.	“Then I must speak for it,” continued the deep, relentless voice. “Jane, come with me to India: come as my helpmeet and fellow-labourer.”
10.	St. John was not a man to be lightly refused: you felt that every impression made on him, either for pain or pleasure, was deep-graved and permanent.
11.	 Deep was my gratification to find I had really a place in their unsophisticated hearts: I promised them that never a week should pass in future
12.	And Tweed’s fair river broad and deep,
And Cheviot’s mountains lone
13.	a deeper tinge (відтінок) to the shadow of the lash under the azured eyelid.
14.	St. John said these words as he pronounced his sermons, with a quiet, deep voice
15.	“‘Da trat hervor Einer, anzusehen wie die Sternen Nacht. Good! good!” she exclaimed, while her dark and deep eye sparkled.	
14.	Shallow	-