РОЗВИТОК КРИТИЧНОГО МИСЛЕННЯ СТАРШОКЛАСНИКІВ НА УРОКАХ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ

Світлана Цінько, 
кандидат педагогічних наук, доцент кафедри української мови, літератури та методики навчання Глухівського національного педагогічного університету імені Олександра Довженка
УДК 372.881.1

У статті акцентується увага на важливості й необхідності розвитку критичного мислення учнів на уроках української мови як важливої складової багатьох компетенцій, необхідних у подальшому житті в соціумі й успішній побудові професійної кар’єри.
Ключові слова: критичне мислення, урок української мови, проблемна ситуація, проблемне завдання, ситуація вибору, мисленнєві операції, методи і прийоми роботи, технологія, мислительна діяльність.

The article focuses on the importance of development of pupils’ critical thinking at the Ukrainian language lessons. Authors consider it to be an important component of many competencies, which are necessary for further life in society and building a successful career. 
Key words: critical thinking, the Ukrainian language lessons, problem situation, problem task, situation of choice, thinking operations, methods and techniques, technology, mental activity.

В статье акцентируется внимание на важности и необходимости развития критического мышления учащихся на уроках украинского языка как важной составляющей многих компетенций, необходимых для дальнейшей жизни в социуме и успешного построения профессиональной карьеры.
Ключевые слова: критическое мышление, урок украинского языка, проблемная ситуация, проблемное задание, ситуация выбора, мыслительные операции, методы и приемы работы, технология, мыслительная деятельность.

П о с т а н о в к а  п р о б л е м и. Стрімкий процес інтеграції України до європейського освітнього простору вимагає кардинальних змін дидактично-виховних орієнтирів. З огляду на це, метою сучасного навчання має бути формування особистості з гнучким розумом, зі швидкою реакцією на нововведення, з умотивованими потребами до подальшого пізнання та самостійної діяльності, з творчими здібностями. Учитель сьогодні втрачає функцію «передавача» знань і має допомагати учням знаходити власні нетипові рішення проблемних ситуацій, розвивати навички рефлексії, уміння робити самостійні висновки, підкріплені переконливою аргументацією. Це допоможе їм у майбутньому мислити й діяти незалежно, самостійно; адаптуватись у суспільстві й успішно побудувати власну кар’єру. 
У зв’язку з цим постає питання про оновлення методологічно-технологічної бази навчання, що, на жаль, більшою мірою спрямована на розвиток особистості з енциклопедичною пам’яттю та мінімальними навичками самостійної (не говорячи вже про пошуково-дослідницьку) роботи.
Одне з чільних місць поміж інноваційних методик посідає технологія розвитку критичного мислення. Іще відомий давньокитайський філософ і педагог Конфуцій говорив: «Навчання без міркування – даремне, міркування без навчання – небезпечне». Тому сучасний педагог має керувати інтелектуальною діяльністю учнів, спрямовуючи її в бік критицизму.
А н а л і з  а к т у а л ь н и х  д о с л і д ж е н ь. Біля витоків цієї технології стояли такі видатні вчені, як Л. Виготський, Дж. Дьюї, М. Коул, Д. Вертч, Д. Брунер. Про необхідність розвитку критичного мислення говорили такі педагоги, як П. Блонський, А. Байрамов, Г. Ліпкіна, Л. Рибак, В. Синельников, С. Векслер, М. Красовицький, О. Бєлкіна, Ю. Стежко. Сама ж технологія розроблена в кінці XX століття в США (Ч. Темпл, Д. Стил, К. Мередит, Д. Огл). [3].
Як самостійний термін сполуку «критичне мислення» почали активно застосовувати лише у 70 роках ХХ ст.
У філософії під критичним мисленням розуміють уміння логічно мислити та аргументувати, аналітично дискутувати та правильно висловлювати свою думку. У педагогічній літературі критичність розглядається як усвідомлений контроль за ходом інтелектуальної діяльності, у процесі якої відбувається оцінювання роботи, думок, вироблених гіпотез, шляхів їх доведення тощо [1, с. 134-145].
Загалом же, критичне мислення – це складний процес, який починається із залучення інформації і завершується прийняттям рішень. Критично мислити – це означає: 
- використовувати такі мисленнєві операції як аналіз, синтез, оцінка;
- ставити питання різних типів і відповідати на них, виходячи із ситуації та інформації;
- ефективно здійснювати пошук нового та оцінювати факти від думок [2].
У цьому контексті проблема розвитку критичного мислення набуває особливої актуальності на уроках словесності, адже, як загальновідомо, мова і мислення взаємозалежні й взаємопов’язані процеси, саме слово – рушійна сила інтелектуальної діяльності школяра. 
М е т а  с т а т т і. Привернути увагу вчителів-практиків до необхідності й важливості розвитку критичного мислення старшокласників на уроках української мови.
В и к л а д  о с н о в н о г о  м а т е р і а л у. Під час використання технології критичного мислення на уроках української мови відбувається формування комунікативної компетенції, що забезпечує комфортні умови для пізнавальної діяльності й самовдосконалення як підґрунтя критичного мислення. З огляду на це, учитель-словесник повинен: 
- створювати проблемні ситуації, 
- пропонувати проблемні завдання, 
- ознайомлювати учнів із принципами, стратегіями та процедурами критичного мислення, 
- регулярно створювати ситуації вибору, 
- організовувати діалог у процесі розв’язування проблемних задач (інтерактивні форми навчання), 
- передбачати письмове викладення міркувань учнів з подальшою рефлексією, 
- надавати право на помилку та моделювати ситуації її виправлення. 
У сучасній школі більшість учителів-словесників використовують у межах технології розвитку критичного мислення такі методи і прийоми, як дискусія, диспут, семантична карта (ґронування, асоціативний кущ), мозковий штурм, метод «Прес», проблемні завдання, сенкан, рефлексія за методом незавершених речень, есе, зайвий елемент, твір з опорою на піраміду, комунікативно-ситуативні вправи (КСВ) тощо.
На нашу думку, найбільш ефективним є застосування проблемних завдань, адже вони активізують мислительну діяльність учня, змушуючи його шукати власне розв’язання поставленої суперечності. 
Наводимо приклади таких вправ, розроблені на основі уривків із творів Люко Дашвар (використання уривків із творів сучасних українських письменників дозволяє реалізувати міжпредметні зв’язки; спонукає учнів до глибшого знайомства з сучасною українською літературою; розвиває естетичні смаки):
Вправа 1. Уважно прочитайте текст. Чого в ньому «не вистачає»? До якої частини мови належать пропущені слова? Як відрізнити цю частину мови від інших (перерахувати ознаки)? Заповніть пропуски. Які варіанти лексем можна вжити замість крапок? Як це впливає на стилістично-емоційну функцію?
… Катерина з волосся смугасту хустину, коси ... . Вітер … — … коси, … тоненьку фігурку, мов таємниця. Катерина до бабиної мазанки … — аж подих дівці … . Ікони на стінах, під іконами ладанки …, між ними оберемки трав, і дух такий … , що од щастя … … .                
 (Люко Дашвар «Село не люди»).
Вправа 2. Прочитайте текст. Зробіть повний синтаксичний розбір першого речення. Напишіть продовження оповідання, використовуючи різні типи складних речень. 
Руслана стояла біля бузкового куща і шукала у власній розумній голові причину того, що оце сьогодні їй, доньці відомого бізнесмена Олексія Ординського, заманулося викорчувати бузковий кущ. Самій. Власноруч. Охоронці просилися допомогти, але вона вирішила впоратися сама. Підійшла до куща, відкинула граблями землю від коренів і раптом побачила серед сміття і сухих гілочок нитку з самотньою червоною намистинкою. Руслана всміхнулася, підняла. Зав’язала на шиї. Торкнулася намистинки і несподіваним для самої себе рухом притисла її до грудей. —  Дивно… — мовила. 
(Люко Дашвар «Молоко з кров’ю»).
Вправа 3. Уважно прочитайте речення. З’ясуйте, до яких частин мови належать виділені слова. Складіть правила розрізнення таких слів. Проілюструйте їх власними прикладами.
1. У яру сховалося від стороннього ока велике колись село. Про це мовчали дахи напівзруйнованих будинків на околицях, та обабіч єдиної вулиці вмостилися кілька відновлених, підфарбованих і причепурених осель із квітниками перед парканами. 2. Сонце сходить, трави в росі, тиша по полях, ярах та пагорбах із туманом змішалася. 3. Усе думала: яка ж вона, та страшна баба Килина, про яку все село з переляком говорить. 4. Та якби ж тільки лікувала, доню, — мамка полохливо. — Вона ж віщує… А це гріх! 
(За творами Люко Дашвар).
Вправа 4. Прочитайте уривок. Зверніть увагу на виділені слова. Яку особливість ви помітили? Поміркуйте, як можна назвати лексеми такого типу? Відповідь обґрунтуйте. Наведіть власні приклади таких слів.
Дівчина припала до мостової огорожі: видивляється щось на печерських схилах, видивляється... Усміхається, сухі губи облизує. Плечиком смикнула — усі геть! Невразлива, нездоланна, безсмертна. Бровки насупила — мабуть, не побачила, чого хотіла. Голову задерла — би вище, тоді б точно... Не вагалася — руді кучері навколо шиї обкрутила, подерлася наверх по металевих конструкціях мосту. І спідниця біла тріпотить — чисто прапор. 
(Люко Дашвар «Рай.Центр»).
Вправа 5. Вдумливо прочитайте уривки. Зверніть увагу на особливості вживання тире в реченнях різного типу. Згрупуйте їх відповідно до вивчених правил.  
І. Ти дивишся навкруги — оце діло нібито добре, а придивляєшся — у багнюці воно втопло. І далі бредеш без кінця і краю.  І ось — знову багнюка. Ти руку простягла — та ні, це ж чисте озеро. А всі навкруги — сліпі! Сліпі й кричать тобі: “Багнюка! Багнюка!” А ти оглухни! Оглухни, дитино, бо якщо ні — брести тобі крізь життя навпростець до скону і щастя не мати. Баба замовкла, зиркнула на Катерину спідлоба. 
(Люко Дашвар «Село не люди»).
ІІ. А ніч же світла — як боже царство! Зірки в небі яскравих дірок понапробивали, ллються, ллються до землі. А під ними — так тихо, як може бути тільки тоді, коли все погане геть зникає без сліду. І поля ніхто не сіпає, і озера ніхто не каламутить, і лісу ніхто не ламає. 
(Люко Дашвар «Село не люди»).
ІІІ. Ніч над Трухановим островом не така, як по всьому Києву. Мов мала дитина, — впала, коліна позабивала і завмерла — ворухнутися страшно, зойкнути несила. Німо. Тільки й чути, як хвиля на берег — хлюп. Обережний їжачок кинув гризти зів'яле яблуко, забуте кимось із відпочивальників, повів носом. Німо? Дерева у глибині острову зашепотіли без вітру... Тваринка за мить скрутилася, завмерла… 
(Люко Дашвар «Рай.Центр»).
Вправа 6. Уважно прочитайте текст. До якого стилю й жанру він належить? Назвіть норми цього стилю в сучасній українській літературній мові. Спробуйте адаптувати поданий фрагмент до названих вимог.
Нащадкам роду Яреми Петріва Дороша по лінії сина його Валеріана й нащадкам роду Яреми Петріва  Дороша по лінії його сина Гната. З повагою схиляю голову перед терпінням і сумлінням вашим, які допомогли вам прийняти правду про гріх і страшне прокляття, що важким тягарем лягло на рід пана Яреми. Одними думками керуюся я, залишаючи для вас спадкові розпорядження, бажанням допомогти подолати прокляття, накладене до сьомого коліна, палкими благаннями продовжити шляхетний рід Дорошів.
Задля цієї святої мети наказую:
1. Поділити спадок на дві рівні частини: одну — для нащадків по лінії Валеріана, другу — для нащадків по лінії Гната. Так само слід вчинити з відсотками. Якщо ж нащадків по лінії декілька, слід добросовісно без заздрощів розділити спадок рівними частинами серед усіх нащадків лінії, так само вчинити з відсотками.
2. Подальші розпорядження мої, що розписані для однієї лінії, є дійсними і для другої лінії, які не мають злитися в одну, позбавивши рід розростання і процвітання. Якщо ж такий гріх стався, наказую спадок мій передати монастирям Чернігівської губернії задля смиренних молитов во спасіння грішників.
3. Якщо ж кожна лінія зберегла чистоту і благість, то прошу про таке:
Нащадок однієї лінії має підтвердити, що протягом найближчого року створить сім’ю за всіма правилами обряду християнського вінчання, щоби мати змогу зачати дітей не в гріху. Згода та після обряду вінчання дає нащадкові 1/5 частину спадку. Ще 4/5 частини спадку нащадок отримає після того, як похрестить своє новонароджене дитя, незважаючи на те, скільки часу й трудів доведеться витратити, аби зачати нове життя. У цьому випадку відсотки слід віддати йому за рік після хрещення дитини.
4. Якщо ж хтось із нащадків у сьомому коліні вже має хрещену закону дитину, то молюся за нього й прошу без застережень віддати йому одразу належну йому частину спадку, залишаючи інші частини для тих, хто ще трудиться, щоби посеред чужих людей загорілася свічечка нового життя роду Дорошевого.
5. Якщо ж для когось із нащадків по будь-якій лінії мої смиренні прохання здадуться суворою і несправедливою вимогою, прошу вибачитися перед ним, бо має право не погоджуватися з благаннями грішниці, та зрозуміти: тільки заради продовження роду Дорошевого ці труди.
Перпетуя Маркова Дорош
Монреаль. 1881 рік
(За Люко Дашвар «ПоКров»).
Вправа 7. Уважно прочитайте подані фрагменти. Трансформуйте з їх змісту фразеологізми. Доберіть їх синонімічні та антонімічні варіації, введіть їх у речення.
І. Щось я не дуже вірю в ті легкі канадські мільйони, — бурмотіла, засмучувалася. Нащо їй журавель?! Доля їй таку жирнючу синицю в руки поклала: амбітного красеня з «ауді» і крутим лофтом у центрі столиці. Та здоровий глузд нагадував, як виблискували очі Хотинського, коли розповідав про спадок Дорошів. Мар’яна насторожувалася: хіба що заради … спробувати нащадків Яреми знайти, якщо вже в Хотинського примха така?.. Не заради грошей — аби тільки свою синицю в руках втримати.
ІІ. За ці дні в історичному архіві, після прискіпливого вивчення сотень свідчень епохи, Мар’яна ясно усвідомила тільки одне: Хотинський самостійно і пальцем не ворухнув, аби знайти родовід Яреми, і той дивний список із декількох прізвищ, який вручив Мар’яні на початку пошуків, — то все блеф! Гачок! Файна казочка, аби Мар’яниними руками жар загрібати.
 (За Люко Дашвар «ПоКров»).
Вправа 8. Прочитайте речення, дайте його загальну характеристику. Напишіть твір-роздум, взявши за основу подане речення. 
Шляхи зрозумілі, як у голові чисто: хоч мільйон їх простели, один обереш упевнено; а розгубленим — біда: метушаться, мордуються — і прямо би податися непогано, і ліворуч би треба, і з протилежного боку чимось таким принадним ваблять, не встояти.                           
 (За Люко Дашвар «ПоКров»).
Вправа 9. Прочитайте речення. Яке з виділених слів є зайвим? До якого шару лексики воно відноситься? Доведіть свою думку. Доберіть до виділених слів нормативні відповідники й прослідкуйте, як зміниться експресивна забарвленість речень.
1. Це ж «липа», — розгубилася Мар’яна. 2. Може, всім пофіг, та в мене сім’я.  3. Ну… — процідила дівкам. — Перо вам в дупи! 4. Врешті тунель розширився, Алекс побачила викладене каменем невелике підпілля, схоже на звичайний сільський льох.5. Учора я утнула дурню, гіршу за материну, — бідкалася. 6. Мусь, Ігоря мєнти вбили, — стиснула кулачки, заговорила тихо, затято. 7. Дівчата наші казали — ти, буржуйська хвойда, з жидом смердючим сплуталася. 8. Мар’яні аж дихалку забило. 9. До біса гарних людей проти двох дурнуватих малоліток із Полтави. 10. А Полі хату пообіцяла, і то не маячня.                                                               
 (За Люко Дашвар «ПоКров»).
Вправа 10. Ознайомтеся з поданим фрагментом. Згрупуйте речення за наявністю головних членів. Дайте лінгвістичний коментар стосовно специфіки виділених речень. 
Вийшла на вуличку — ані душі. Сонце світить, сніг хвилями, сосни розділовою лінією між небесами й землею. Повітря — пий! Краса… Оминула живі хати, колодязь, жовту хату покинуту — попереду ліс стіною. Цікаво, оленів тут побачити можна чи то тільки Майчині дурні марення?Пішла в ліс. Сухі гілки під ногами — хрусь-хрусь, білки помаранчевими цятками — аж в очах мерехтить. Незнайомі птахи стривожилися, попідхоплювалися, залопотіли… — А оленів… щось не видно. — Сунула лісом навпростець, вдивлялася в соснову глибину. Посеред дерев удалині промайнула темна тінь. — Ой, мамо… — Як дременула з лісу. І не озирнулася, дурепка. А раптом то дійсно олені?                                               
 (За Люко Дашвар «На запах м’яса»).
Вправа 11. Чи можна назвати фразеологізмами подані словосполучення? Відповідь обґрунтуйте. Виділені словосполучення введіть у речення так, щоб утворився зв’язний текст.
Щелепи відпадають, кидав слова горохом, груди колесом, останню краплю дьогтю щойно додала, від серця відлягло, лови шанс, у голові каша, серце у сльозах, вухам не повірив, зима в серцях, животи від сміху надривали. 
(За Люко Дашвар «На запах м’яса»).
Вправа 12. Ознайомтеся з поданим уривком. До якого стилю мовлення він належить? Аргументуйте свою думку. Трансформуйте цей уривок відповідно до норм офіційно-ділового стилю. Як називається утворений жанр?
«Уранці сьогодні чув дивну молитву я — ви, ясна й гожа, світла панночко, просили сонце, щоби воно освітило вас. Почув я ті слова, та не зрозумів, бо ви сама — сонце! На кого глянете прихильно — тому вже й щастя. Душа моя грішна впала в чисте море ваших синіх очей, серце моє шепоче ваше прекрасне ім’я — Перпетуя, думки мої тільки про вас, моя дорогоцінна панночко. Мрії мої тільки про те, щоб і мене освітив ласкавий погляд очей ваших ясних. 
Вірний до скону раб ваш 
Ярема Петрів Дорош»
(За Люко Дашвар «ПоКров»).
В и с н о в к и. Отже, застосування технології розвитку критичного мислення — один із шляхів виховання активної особистості, засіб розвитку творчих здібностей дитини. Зазначена методика стимулює загальну активність учнів, сприяє утвердженню системного характеру навчання та самонавчання. За своєю сутністю вона має інноваційний характер: вимагає від учнів застосовувати нові знання, спираючись на засвоєний раніше матеріал; виробляє вміння діяти і приймати рішення самостійно чи в складі команди та розв’язувати конфлікти; шукати, компонувати і застосовувати нову інформацію з різноманітних джерел, використовуючи сучасні технології для виконання конкретних завдань; розвиває критичне мислення і прагнення до творчості та саморозвитку; формує бажання і здатність самостійно вчитися.	
Таким чином, застосування технології критичного мислення є необхідною складовою сучасного уроку української мови.

Література
1.	Авершин А. О. Формування критичного мислення у студентів інженерно-педагогічних ВНЗ / А. О. Авершин, Т. В. Яковенко // Збірник наукових праць : Проблеми інженерно-педагогічної освіти – 2009. – № 24-25. –С. 134-145.
2.	Барсукова Л. Технологія критичного мислення. [Електронний ресурс]. Режим доступу : http://www.interklasa.pl/portal/dokumenty/ridna_mowa_uk/index.php?page=rm30_04.
3.	Розвиток  критичного мислення учнів на уроках української мови та літератури – запорука успіху. [Електронний ресурс]. – Режим доступу: http://osvita.ua/school/lessons_summary/edu_technology/45351/.
4.	Чернова І. Село не люди : [роман] / Ірина Чернова. – Х.: «Клуб Сімейного Дозвілля», 2007. –270 с.	
5.	Чернова І. Мати все : [роман] / Ірина Чернова. – Х.: «Клуб Сімейного Дозвілля», 2010. – 336 с.	
6.	Чернова І. ПоКров : [роман] / Ірина Чернова. – Х.: «Клуб Сімейного Дозвілля», 2015. – 384 с.	
7.	Чернова І. Молоко з кров’ю : [роман] / Ірина Чернова. – Х.: «Клуб Сімейного Дозвілля», 2008. – 272 с.
8.	Чернова І. На запах м’яса : [роман] / Ірина Чернова. – Х.: «Клуб Сімейного Дозвілля», 2013. – 368 с.

Lіteratura
1.	Avershin A. O. Formuvannya kritichnogo mislennya u studentіv іnzhenerno-pedagogіchnix VNZ / A. O. Avershin, T. V. Yakovenko // Zbіrnik naukovix prac : Problemi іnzhenerno-pedagogіchnoji osvіti. – 2009. – № 24-25. – S. 134-145.
2.	Barsukova I. Texnologіya kritichnogo mislennya. [elektronnij resurs]. rezhim dostupu : http://www.interklasa.pl/portal/dokumenty/ridna_mowa_uk/index.php?page=rm30_04.
3.	Rozvitok  kritichnogo mislennya uchnіv na urokax ukrajinskoji movi ta lіteraturi – zaporuka uspіxu. [elektronnij resurs]. – rezhim dostupu: http://osvita.ua/school/lessons_summary/edu_technology/45351/.
4.	Chernova I. Selo ne lyudi : [roman] / Irina Chernova. – X.: «Klub sіmejnogo dozvіllya», 2007. – 270 s.	
5.	Chernova I. Mati vse : [roman] / Irina Chernova. – X.: «Klub sіmejnogo dozvіllya», 2010. – 336 s.	
6.	Chernova I. Pokrov : [roman] / Irina Chernova. – X.: «Klub sіmejnogo dozvіllya», 2015. – 384 s.	
7.	Chernova I. Moloko z krov’yu : [roman] / Irina Chernova. – X.: «Klub sіmejnogo dozvіllya», 2008. – 272 s.
8.	Chernova I. Na zapax m’yasa : [roman] / Irina Chernova. – X.: «Klub sіmejnogo dozvіllya», 2013. – 368 s.